Biserica de lemn din Măgura Ierii
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f9/Biserica_de_lemn_din_Magura_Ierii.jpg/250px-Biserica_de_lemn_din_Magura_Ierii.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/ro/thumb/2/2d/Biserica_de_lemn_din_Magura_Ierii02.jpg/250px-Biserica_de_lemn_din_Magura_Ierii02.jpg)
Biserica de lemn din Măgura Ierii din comuna Iara (județul Cluj) are hramul „Sfinții Arhangheli Mihail și Gavriil”. Este declarată monument istoric, figurând pe lista monumentelor sub cod LMI CJ-II-m-B-07701[1]. Biserica este și azi folosită, atât de comunitatea ortodoxă, cât și de cea greco-catolică.
Istoric
Micuța biserică aflată în acest sat ascuns de păduri slujește încă puținii săteni care au rămas în Măgura Ierii. Una din grinzile pronaosului surprinde momentul întemeierii bisericii, având incizată următoarea inscripție: „A.D. 753 A.P.”. O altă inscripție care marchează un moment important în istoria edificiului este cea aflată în naos, pe peretele dintre naos și pronaos. Această inscripție este: „(În a)nul 1753 s-a (zugr)ăvit această (sfântă) biserică de...”[2]. Unul din clopotele bisericii pomenește donatorul: „vărsatu pe seama bisericii unite din Măgura Poșag prin Maria Pavel”[3].
Trăsături
Planul bisericii este dreptunghiular, împărțit în naos și pronaos. Absida altarului este decroșată cu cinci laturi având o mică fereatră în axul bisericii. Într-o etapă ulterioară a fost adăugat și pridvorul de pe latura de sud.
Pronaosul este tăvănit iar naosul este „adăpostit” de o boltă semicilindrică. Biserica este acoperită cu tablă și tencuită în exterior și în pronaos.
Pictura pronaosului nu se mai păstrează. Naosul și altarul păstrează încă decorurile pictate ale pereților. Din programul iconografic se poate menționa Sfânta Treime, pictată la 1801 sau scene din ciclul Patimilor. În absida altarului pot fi văzute portrete de sfinți ierarhi.
Pictorul ce a împodobit biserica, rămas necunoscut, considerat a fi elegant și sigur în ceea ce privește exprimarea programului iconografic pare să fi suferit la capitolul tehnicii pictării pe lemn[2], motiv pentru care starea de conservare a operei sale este precară.
Note
Bibliografie
- Opriș, Ioan C., Bodea-Bonfert, Mihaela, Porumb, Marius - Monumente istorice de pe Valea Ariesului : itinerarii culturale, București, Editura Oscar Print, 2001, ISBN 973-8224-19-5
- Porumb, M. - Dicționar de pictură veche românească din Transilvania: sec. XIII-XVIII, Editura Academiei Române, București, 1998.
Vezi și
Imagini
- Inscripţia aflată pe peretele naosului spre pronaos, ce marchează momentul pictării bisericii
- Pictura bolţii naosului: Duhul Sfânt
- Pictura naosului: Sfinţi
- Pictura naosului: Sărutul lui Iuda
- Pictură din absida altarului
- Trecerea din pronaos spre naos
- Vedere din pronaos
- Uşile dintre naos şi pronaos
- Fragment din inscripţia din pronaos care datează biserica
- Interiorul clopotniţei
- Intrarea în biserică
- Galeria turnului
- Prispa bisericii
- Fereastra altarului
- Absida altarului
- Latura de nord a bisericii