Császár (település)
![]() | Ez a szócikk a településről szól. Hasonló címmel lásd még: császár (rang). |
Császár | |
![]() | |
A római katolikus templom és az 1804-es kőkereszt műemléki együttese | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Régió | Közép-Dunántúl |
Vármegye | Komárom-Esztergom |
Járás | Kisbéri |
Jogállás | község |
Polgármester | Beke Gyöngyi (független)[1] |
Irányítószám | 2858 |
Körzethívószám | 34 |
Népesség | |
Teljes népesség | 1820 fő (2023. jan. 1.)[2] |
Népsűrűség | 28,03 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Terület | 67,81 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() Császár Pozíció Komárom-Esztergom vármegye térképén | |
Császár weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Császár témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d9/Family_tombstone_with_the_representation_of_a_stag_hunter.jpg/220px-Family_tombstone_with_the_representation_of_a_stag_hunter.jpg)
Császár község Komárom-Esztergom vármegyében, a Kisbéri járásban.
Fekvése
Komárom-Esztergom vármegye déli peremén, erdők ölelésében fekszik, a megyeszékhely Tatabányától bő 25 kilométerre. A környező települések közül Dad 6,5, Vérteskethely 7,5, Kisbér 10,5, Szákszend 11, Oroszlány pedig 19 kilométer távolságra található. Központján a 8135-ös út halad keresztül, és a megszüntetéséig érintette a települést a Tatabánya–Pápa-vasútvonal is. Utóbbinak egy megállási pontja volt a községben, Császár megállóhely közúti elérését a 81 326-os számú mellékút teszi lehetővé.
Közösségi közlekedéssel ma csak autóbusszal érhető el a település: a 770-es, 1257-es, 1702-es, 1848-as, 1851-es, 8464-es, 8560-as, 8618-as, és 8736-os buszjáratokkal[3]
Története
A település és környéke már az őskorban is lakott volt. Őskori kőeszközök, a rómaiak korából, avar korból való leletek kerültek itt a felszínre. A falu elnevezése (a Császár főnévre vezethető vissza) személynévből ered.
Első írásos említésére 1233-ból vannak adatok. 1332 körül Csór nemzetségbeli Tamás csókakői és (vár)gesztesi várnagy kapta a falut adományul a királytól. 1529-ben az átvonuló török csapatok dúlták fel, megmaradt lakói elmenekültek, hosszú időre lakatlanná vált. 1622-ben református magyarok népesítették be.
1645-ben a falut sújtó nagy földrengés szinte teljesen lerombolta. Újjáépítése után az Esterházy család lett birtokosa. A falu mellett a Rákóczi-szabadságharc alatt a kuruc csapatok nagy győzelmet arattak.
A 19. században többször lett pusztító tűzvész martaléka, azonban a csapást mindannyiszor kiheverte.
A falu mai lakói főleg erdő- és mezőgazdasággal foglalkoznak. Nagy hagyománya van a szőlőművelésnek és bortermelésnek is.
Apostag
A falu határában levő erdőben az ún. Kopaszhegy alatt még a múlt század elején is láthatók voltak egy elpusztult település: Apostag romjai.
Kendertó (Csesztreg)
A település nevét az oklevelek 1228-ban említik először, nevét ekkor Cheztreg alakban írták.
Kendertó, vagy Csesztreg Árpád-kori elpusztult település is a falu határába esett, a mai Császártól délkeletre. 1228-előtt Kendertó a Csák nemzetségbeli Miklós comes birtoka volt. 1228-ban fent nevezett Miklós comes a települést fiaira hagyta. 1328-ban Csák nemzetségbeli Kendertói Miklós kiegyezik Twdbegh fiával, Ilbegh comes-szel.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Fülöp László (független)[4]
- 1994–1998: Takács Gusztáv (független)[5]
- 1998–2002: Takács Gusztáv (független)[6]
- 2002–2006: Takács Gusztáv (független)[7]
- 2006–2010: Takács Gusztáv Imre (független)[8]
- 2010–2014: Beke Gyöngyi (független)[9]
- 2014–2019: Beke Gyöngyi (független)[10]
- 2019–2024: Beke Gyöngyi (független)[11]
- 2024– : Beke Gyöngyi (független)[1]
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 1855 | 1872 | 1878 | 1896 | 1811 | 1820 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 86,6%-a magyarnak, 0,6% cigánynak, 0,5% németnek, 0,2% románnak mondta magát (13,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 29,1%, református 37,9%, evangélikus 2%, görögkatolikus 0,2%, felekezeten kívüli 10,5% (19,7% nem nyilatkozott).[12]
2022-ben a lakosság 86,6%-a vallotta magát magyarnak, 0,6% cigánynak, 0,4% németnek, 0,3% lengyelnek, 0,2% bolgárnak, 0,1-0,1% örménynek, románnak és szlováknak, 1,2% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (13,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 28,1% volt református, 19,7% római katolikus, 1,2% evangélikus, 0,2% görög katolikus, 0,2% egyéb keresztény, 0,4% egyéb katolikus, 11,7% felekezeten kívüli (38,4% nem válaszolt).[13]
Nevezetességei
- Műemléknek nyilvánított római katolikus temploma 1771 és 1775 között épült Fellner Jakab tervei szerint.
- Református temploma 1748-ban épült, műemlék jellegű.
- „Henryx City” western falu – az egykori vadnyugati városok mintájára kialakított, magántulajdonú élménypark és múzeum a község keleti végében[14]
Ismert emberek
- Itt született 1853. november 3-án nagy-, és kiskálnai Kálnay Lajos vezérőrnagy.
- Itt volt plébános 1894–1919 között Wohlmuth Ferenc boldog-várományos vértanú pap, akit a Tanácsköztársaság idején vörösök akasztottak fel.
- Itt született 1958. szeptember 28−án Nyári Irén festőművész.
- Itt élt és alkotott Kiss Anna Bettina, ismert újságíró, és irodalmár.
- Itt született 1954. május 4-én Varga Ágota (Pózna Ágota) Balázs Béla-díjas filmrendező.
Források
- Dl. 61 270
- Borovszky Samu: Komárom vármegye
- Györffy György: Fejér vármegye
Hivatkozások
- ↑ a b Császár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 16.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Archivált másolat. [2016. augusztus 22-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. augusztus 23.)
- ↑ Császár települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Császár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 3.)
- ↑ Császár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 7.)
- ↑ Császár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 7.)
- ↑ Császár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 7.)
- ↑ Császár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. november 27.)
- ↑ Császár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. március 9.)
- ↑ Császár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 26.)
- ↑ Császár Helységnévtár
- ↑ Császár Helységnévtár
- ↑ http://www.henryxwesterncity.hu/
További információk
- Császár község hivatalos honlapja
Magyarország-portál
Földrajzportál