Szákszend
Szákszend | |||
Faluház | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Közép-Dunántúl | ||
Vármegye | Komárom-Esztergom | ||
Járás | Oroszlányi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Papp Attila Csaba (független)[1] | ||
Irányítószám | 2856 | ||
Körzethívószám | 34 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 1442 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 40,5 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 35,93 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() Szákszend Pozíció Komárom-Esztergom vármegye térképén | |||
Szákszend weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Szákszend témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Szákszend község Komárom-Esztergom vármegyében, az Oroszlányi járásban.
Fekvése
A település a Bársonyos délkeleti határán fekszik, az M1-es autópálya nagyigmándi leágazásától 17 kilométerre délre. Közigazgatási területének déli részén áthalad a Tatabánya-Kisbér közti 8135-ös út is, de központján csak a Nagyigmándról dél felé induló 8144-es út halad keresztül.
Vasúton a MÁV 13-as számú Tatabánya-Pápa-vasútvonalán volt megközelíthető, Szák-Szend megállóhely a 8144-es útról volt elérhető, a vasútvonal 2007-es megszüntetéséig.
Története
Szákszend Szák és Szend települések egyesülésével jött létre 1984-ben.
Szák neve a magyar nyelvemlékbeli Szák személynévből (a Szák nemzetség Tolnából Veszprém vármegyén keresztül költözött Komárom vármegye területére a 13. században[3]) keletkezett, amely szláv eredetű. Okleveles említése: 1281 Zaak, 1326 Zak. 1326-ban a Csák nemzetség birtokolta, s a királynak adományozta. 1541-ben még 6 porta után adózott, de két év múlva elpusztult. Benépesítését 1630 körül gróf Nádasdy Ferenc kezdte meg Nyitra vármegyei evangélikus vallású szlovákokkal. A 18. században már az Esterházy-család birtoka. Az uradalomnak halastava, vízimalma, fűrészüzeme volt. Ipartelepén a "legjobb tégla készült a megyében". 1892-ben tűzvész pusztította el a falu nagyobb részét. A két világháborúban 58-an haltak hősi halált.
Szend nevének alapjául szolgáló Zemd személynév a magyar szem főnévből keletkezett. Okleveles említése: 1421 Zend. Területén a római korból is kerültek elő leletek. Zsigmond király 1435-ben Gordovai Fancsa Lászlónak adományozott részbirtokot, később Battyán Benedek budai várnagy, a Bán család majd az enyingi Török család tulajdona[4]. 1543-ban a törökök elpusztították. Később az Esterházyak kezére került. 1643 után, a Csáky-család birtokaként[5] népesült be református magyarokkal és evangélikus szlovákokkal. 1809-ben megszállták a franciák. Népe jeleskedett a szarvasmarha- és lótenyésztésben. 1856. augusztus 30-án iszonyú tűzvészben elhamvadt 66 ház. Két világháborúban 61-en haltak hősi halált.
Szákszend közös iskolája 1962-től, napközi otthonos óvodája 1979-től működik. Az óvoda 2 csoporttal, az iskola 8 osztállyal, összesen 200 gyermek nevelését, oktatását látja el. Infrastruktúrája látványosan fejlődött az utóbbi években. 1995-ben kiépült a gázvezeték, 1997-ben a korszerű telefon, 2000 Karácsonyán nyílt meg a faluház. 2001-ben a szennyvízcsatorna és a szennyvíztisztító. 2002-ben a csillagpontos kábeltévé-hálózat készült el. Aktív civil szervezete a nyugdíjas klub. Két sportegyesület, horgász- és vadásztársaság, valamint polgárőrség működik a településen.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Müller Gyula (független)[6]
- 1994–1998: Valkó Jenő (független)[7]
- 1998–2002: Valkó Jenő (független)[8]
- 2002–2006: Valkó Jenő (független)[9]
- 2006–2010: László Kálmán (független)[10]
- 2010–2014: László Kálmán (független)[11]
- 2014–2019: László Kálmán Zoltán (független)[12]
- 2019–2024: Papp Attila Csaba (független)[1]
- 2024– : Papp Attila Csaba (független; új mandátuma október 1-től érvényes)[13]
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 1486 | 1456 | 1447 | 1431 | 1471 | 1442 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 91,6%-a magyarnak, 0,4% németnek, 0,5% románnak vallotta magát (8,4% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 44,6%, református 14,7%, evangélikus 17,8%, felekezeten kívüli 8,5% (13,9% nem nyilatkozott).[14]
2022-ben a lakosság 92,3%-a vallotta magát magyarnak, 0,5% cigánynak, 0,4% románnak, 0,3% ukránnak, 0,3% lengyelnek, 0,2% németnek, 0,1-0,1% ruszinnak, szerbnek és szlováknak, 2% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (7,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 26,2% volt római katolikus, 11,4% evangélikus, 11,1% református, 0,3% ortodox, 0,1% görög katolikus, 0,1% izraelita, 1% egyéb keresztény, 0,6% egyéb katolikus, 12,6% felekezeten kívüli (36,5% nem válaszolt).[15]
Nevezetességei
Római katolikus templom (Őrzőangyalok)
A száki településrészen található templom a régi, 1500 körül emelt gótikus zárda romjaira épült, mai formáját azonban a híres Fellner Jakabtól kapta 1776-ban. Barokk mennyezetfreskói és szószéke kivált értékesek. Oltárai a 18. század második felében készültek barokk és rokokó stílusban, szószéke szintén barokk, míg a padok 19. századi copf munkák.
Római katolikus templom (Munkás Szent József-templom)
A szendi településrészen található barokk stílusú templomot Kutner Jakab tervei alapján 1747-ben emelték Szent József tiszteletére. 1793/1794-ben átépítették gróf Esterházy József költségén, ekkor készült el tornya is, Gött Antal kivitelezésében. A templom homlokzatán a vértesszentkereszti apátságból származó faragványok láthatóak befalazva. Berendezése jellemzően a 19. század végéből származik, orgonája 1858-ban készült (Josef Loyp bécsi orgonakészítő mester munkája).[16] A templombelsőben Prokop Péter 1955-ben készült freskói láthatóak.[17]
Evangélikus templom (Szák)
A száki településrészen található evangélikus templom 1610-ben épült, 1848-ban klasszicista stílusban átépítették. Szószéke copf stílusban készült a 18. század végén.[18] A főoltár és az imádkozó Krisztust ábrázoló oltárkép Pósa Gusztáv alkotása 1886-ból, (átépített) orgonája 1881-ben készült (Bakos Károly és fia, ifj. Bakos Károly ceglédi orgonamesterek munkája).[19] A templom jelentőségét mutatja, hogy az ellenreformáció időszakában ún. artikuláris hely volt, ahova Komáromból és Győrből is eljöttek a hívek az istentiszteletekre.[20]
Evangélikus templom (Szend)
A szendi részen található evangélikus templomot 1793/1794-ben építették helyi mesterek, táti építőmesterek tervei alapján. Az 1856-os tűzvészben elpusztult, 1860-ben építették újra.[21]
Református templom
A szendi részen található, barokk jegyeket hordozó református templomot 1789-ben építették, 1934-ben került átépítésre.[22] Berendezése a 20. század elejéről származik, szószéke 1902-ben, úrasztala 1903-ban, keresztelőmedencéje 1904-ben készült.[23]
Uradalmi magtár
A száki településrészen található uradalmi magtárat az Esterházy-család építtette a 18. század második felében, az épületet Fellner Jakab műveként tartják számon. A kétemeletes épület alatt öt boltozott dézsmapince található.[24]
Híres emberek
- Kotsmar Mihály, író
- Veninger Ernő, római katolikus pap Szenden, esperes, tanár
- Gödörházi Gödör József, szendi evangélikus lelkész Szenden, esperes, Gödör György fia, Goethe pártfogoltja, szendi népdalok gyűjtője[25]
- Fárnek Dávid, evangélikus lelkész Szákon, később esperes
Hivatkozások
- ↑ a b Szákszend települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. június 10.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Magyarország vármegyéi és városai, Komárom vármegye és Komárom sz. kir. város, főszerkesztő: Dr. Borovszky Samu, Országos Monografia Társaság, 1907, p. 402
- ↑ Magyarország vármegyéi és városai, Komárom vármegye és Komárom sz. kir. város, főszerkesztő: Dr. Borovszky Samu, Országos Monografia Társaság, 1907, p. 122
- ↑ Magyarország vármegyéi és városai, Komárom vármegye és Komárom sz. kir. város, főszerkesztő: Dr. Borovszky Samu, Országos Monografia Társaság, 1907, p. 557
- ↑ Szákszend települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Szákszend települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. február 4.)
- ↑ Szákszend települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 18.)
- ↑ Szákszend települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 18.)
- ↑ Szákszend települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2024. június 14.)
- ↑ Szákszend települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2024. június 14.)
- ↑ Szákszend települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2024. június 14.)
- ↑ Nemzeti Választási Iroda - Helyi önkormányzati választások (magyar nyelven). vtr.valasztas.hu. (Hozzáférés: 2024. június 14.)
- ↑ Szákszend Helységnévtár
- ↑ Szákszend Helységnévtár
- ↑ Római katolikus templom, Szákszend (magyar nyelven). www.muemlekem.hu. (Hozzáférés: 2024. június 13.)
- ↑ Önkormányzata, Szákszend Község: Nevezetességek, látnivalók | Szákszend Község Honlapja (magyar nyelven). https://www.szakszend.hu. (Hozzáférés: 2024. június 13.)
- ↑ Önkormányzata, Szákszend Község: Nevezetességek, látnivalók | Szákszend Község Honlapja (magyar nyelven). https://www.szakszend.hu. (Hozzáférés: 2024. június 13.)
- ↑ Evangélikus templom, Szákszend (magyar nyelven). www.muemlekem.hu. (Hozzáférés: 2024. június 13.)
- ↑ Magyarország vármegyéi és városai, Komárom vármegye és Komárom sz. kir. város, főszerkesztő: Dr. Borovszky Samu, Országos Monografia Társaság, 1907, p. 509
- ↑ Önkormányzata, Szákszend Község: Nevezetességek, látnivalók | Szákszend Község Honlapja (magyar nyelven). https://www.szakszend.hu. (Hozzáférés: 2024. június 13.)
- ↑ Önkormányzata, Szákszend Község: Nevezetességek, látnivalók | Szákszend Község Honlapja (magyar nyelven). https://www.szakszend.hu. (Hozzáférés: 2024. június 13.)
- ↑ Református templom, Szákszend (magyar nyelven). www.muemlekem.hu. (Hozzáférés: 2024. június 13.)
- ↑ Önkormányzata, Szákszend Község: Nevezetességek, látnivalók | Szákszend Község Honlapja (magyar nyelven). https://www.szakszend.hu. (Hozzáférés: 2024. június 13.)
- ↑ „Soproni Szemle, 1967 (21. évfolyam, 3. szám), Jakus Lajos: Gödör József (Sopron megyei író és Goethe pártfogoltja), p. 233-244”.
További információk
![Commons:Category:Szákszend](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/50px-Commons-logo.svg.png)
- Szákszend Önkormányzatának honlapja
- Szákszend az utazom.com honlapján
Magyarország-portál
Földrajzportál