Bana
Bana | |||
A banai Szentháromság katolikus templom | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Közép-Dunántúl | ||
Vármegye | Komárom-Esztergom | ||
Járás | Komáromi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Toma Richárd (független)[1] | ||
Irányítószám | 2944 | ||
Körzethívószám | 34 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 1505 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 65,03 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 25,11 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() Bana Pozíció Komárom-Esztergom vármegye térképén | |||
Bana weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Bana témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Bana község Komárom-Esztergom vármegyében, a Komáromi járásban.
Fekvése
A vármegye északnyugati szögletében, Győr-Moson-Sopron vármegye határán, az Igmánd–Kisbéri-medence északi peremén fekszik Győrtől 25, Komáromtól 23, Tatától 32 kilométerre. A Duna teraszvidékétől egy kavicsos dombvonulat választja el. A szomszédos települések: Ács, Bábolna, Tárkány, Rétalap, Bőny és Nagyszentjános.
Főutcája a Tata, Nagyigmánd és Győr között húzódó, nagyjából kelet-nyugati irányt követő 8136-os számú mellékút, amelybe a község nyugati határán torkollik bele a 8152-es út. Még egy útja is országos közút: a 8136-osba annak 32+300-as kilométerszelvényénél, 5,3 kilométer megtétele után beletorkolló 81 141-es út, amely Ács és a 8151-es út, illetve az M1-es autópálya ottani le- és felhajtója felé biztosít összeköttetést.
Vasútállomása nincs a településnek, legközelebb a Budapest–Hegyeshalom–Rajka-vasútvonal nagyszentjánosi, illetve a Székesfehérvár–Komárom-vasútvonal nagyigmándi állomása található, előbbi 9, utóbbi 12 kilométerre. A falura jellemző a rajta átmenő kerékpáros turizmus.
A község a Cuhai-Bakony-ér és mellékerei által tagolt, 135 méteres átlagmagasságú, hullámos síkságon terül el; kielégítő rétegvízkészletének köszönhetően saját ivóvízrendszerrel rendelkezik. Felszíni kőzetanyaga ártéri és folyóvízi homok, kavics és iszap. Eredeti növénytakarója homoki tölgyessel kevert homokpuszta volt. A Cuha völgysíkjában réti öntéstalaj található, ezen nagyüzemi szántóföldi növénytermesztés folyik. Éghajlata a kontinentális éghajlat száraz, meleg változata. Éves csapadékátlaga 600 milliméter, átlaghőmérséklete 10 °C. Uralkodó széliránya északnyugati.
Élővilága
Bana községben van gólyafészek.
Története
A falu neve személynévből keletkezett. Alapjául a „bán” méltóságnév szolgált. A település nevét említő legrégibb írás 1236-ból maradt fenn.
A honfoglaló törzsek a 10. században települtek meg e területen. A falu határában lovas temetkezés nyomait tárták fel. Az Árpád-korban királyi várbirtok volt, ahol a királyi várispánok székeltek. A község ispánjai a Bána nemzetség s a tőlük származó gróf Cseszneky család tagjai voltak, akiket a Koppán nemzetségbeli Paulin rokonaként tartottak számon. A tatárjárás során a település várával együtt elpusztult. 1349-ben Nagy Lajos király Árpával együtt a Kolos nemzetségbeli Jakabnak adományozza. 1380-ban határjárást végeztek területén.[3]
1449-ben Győr vármegyéhez tartozott. A 15. században a Rozgonyiak és több köznemes szerzett birtokot a településen. A törökdúlások idején elpusztult. A 17. században először református családok telepedtek le. Templomuk 1680-ban elpusztult, de ugyanott újjáépítették. Bana hosszú ideig a környék református központja volt, de a 18. században a római katolikus betelepedők jutottak túlsúlyba. A katolikusok temploma először 1249-ben épült, de az elpusztult, s csak 1787-ben épült helyette új, késő barokk stílusban. Az 1784-es összeírás köznemesek birtokaként tartotta nyilván a falut.
Bana határának nagy része szántóföld volt. Az 1840-es években az állam eperfáskerteket telepített selyemhernyó-tenyésztés céljából. Híresek voltak az itt tenyésztett lipicai lovak is. A 19. századtól a lakosok a szomszédos Bábolnára jártak dolgozni.
A községet 1851-ben Esztergom vármegyéhez csatolták. 1897-ben megalakult a Bana-Bábolna Hitelszövetkezet. A községháza 1914-ben épült. Az első világháború után különböző társadalmi szervezetek alakultak.
Mai élete
A második világháború után, 1949-ben alakult az első termelőszövetkezet Búzakalász néven. 1992-ben a tsz feloszlott és több kisebb mezőgazdasági kft. alakult. Újjáéledőben van a lipicai lovak tenyésztése. Számottevő ipar nincs a településen.
1974-ben Bábolnához csatolták. Közös tanács alakult. 1984-től 1988-ig Komárom vonzáskörzetéhez tartozott. A rendszerváltozás óta újra önálló önkormányzattal rendelkezik, de önkormányzati hivatalt Bábolnával közösen tart fenn.[4]
A vezetékes ivóvízhálózat 1971-ben létesült. A szennyvízelvezetés és -tisztítás 1996 óta működik. Kiépítették a vezetékes gázt és bővítették a telefonhálózatot is. A helyi utak portalanítása részben fejeződött be. A település oktatása 150 éves múltra tekinthet vissza, az első római katolikus iskoláját 1849-ben építették. 1904-től új épületben folyik a tanítás. A református iskoláról 1896-ból vannak adatok. Az intézmény a köznevelésért felelős államtitkár határozatának értelmében 2015-ben megszűnt, az alsó tagozat a Bábolnai Általános Iskola Banai Telephely néven a bábolnai iskola részeként működik tovább.[5] Egy háromcsoportos napköziotthonos óvoda is működik a településen.
2020. június 26-án ünnepélyesen átadták a Magyar Falu Program „Kistelepülések járdaépítésének, felújításának anyagtámogatása” című projekt hozzájárulásával készült Bercsényi utcai járdaszakaszt.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Petőcz Imre (FKgP)[6]
- 1994–1998: Petőcz Imre (független)[7]
- 1998–2002: Petőcz Imre László (FKgP)[8]
- 2002–2006: Sáhóné Horváth Márta (független)[9]
- 2006–2010: Petőcz Imre (független)[10]
- 2010–2014: Sáhóné Horváth Márta (független)[11]
- 2014–2019: Sáhóné Horváth Márta (független)[12]
- 2020–2024: Toma Richárd (független)[1]
- 2024– :
A településen a 2019. október 13-án tartott önkormányzati választás után a polgármester-választás tekintetében nem lehetett eredményt hirdetni, mert szavazategyenlőség alakult ki az első helyen Horváth Márta és Toma Richárd között.[13] Az emiatt szükségessé vált időközi választást 2020. január 12-én tartották meg; ezen hatan indultak, és a győztes 35 szavazatnyi különbséggel a korábban holtversenyben részes két fél egyike, Toma Richárd lett.[1]
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 1630 | 1621 | 1629 | 1612 | 1505 | 1505 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 88,1%-a magyarnak, 6% cigánynak, 0,2% németnek, 0,2% románnak mondta magát (11,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 46%, református 15,6%, evangélikus 3,8%, görögkatolikus 0,2%, felekezeten kívüli 10,6% (21,6% nem nyilatkozott).[14]
2022-ben a lakosság 91,4%-a vallotta magát magyarnak, 1,7% cigánynak, 1,1% ukránnak, 0,7% németnek, 0,1-0,1% bolgárnak, szlováknak, szlovénnek és románnak, 1,2% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (7,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 29% volt római katolikus, 11,8% református, 2,9% evangélikus, 0,5% görög katolikus, 0,1% izraelita, 2,2% egyéb keresztény, 1,1% egyéb katolikus, 10,6% felekezeten kívüli (41,7% nem válaszolt).[15]
Nevezetességei
- Római katolikus templom – A késő barokk műemlék jellegű épület 1784 körül épült. 1897-ben eklektikus stílusban átalakították.
- Református templom – A reformátusoknak előbb fatemplomuk volt,[16] amelyet többször átépítettek. A jelenlegi 1788-ban épült, de a tornya csak később, 1858-ban készült el.
- A temetőben található a Pulay család síremléke. Jókai Mór édesanyja, Pulay Mária banai származású volt. 1812-ben itt kötött házasságot Jókay Józseffel.
- Francia kő – I. Napóleon 1809-ben csapataival végigvonult a településen. Ennek emlékét őrzi ez a földrajzi elnevezés.
- Az államalapító szobra a Fő téren
- Helyi védelem alatt áll a falu közepén, a Petőfi Sándor utcai kanyarban lévő romos épület, amelyben egy éjszakát töltött Mária Terézia átutazása során.[forrás?]
- A településen van a Pikóta-tó, ahol az 1938-as János vitéz című film néhány jelenetét forgatták.[17]
- Az Ördögásta-hegyen 1956-ban kavicsbányászás közben honfoglalás kori tarsolylemezt találtak, amely ma a Magyar Nemzeti Múzeumban látható.[17]
Képtár
- Községháza
- A Szentháromságnak szentelt római katolikus templom
- Szent István-emlékmű a katolikus templom mellett
- A katolikus templom bejárata
- A második világháborúban elesett banaiak emléktáblája a katolikus templomban
- Református templom
- Az első világháború áldozatainak emlékműve
- Az 1848-49-es forradalom és szabadságharc emlékműve
- Szent István faszobra
- Óvoda
- Jókai Művelődési Ház
- Út menti feszület Bana községben
- Üdvözlőtábla
- Tájkép a község nyugati részén
- Temető
- Temető
Jegyzetek
- ↑ a b c Bana települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2020. január 12. (Hozzáférés: 2020. június 26.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ 1889 A Komárom-vármegyei és Komárom városi történeti és régészeti egylet 1888. évi jelentése, 11.
- ↑ Archivált másolat. [2019. december 17-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. július 7.)
- ↑ Bábolnai Fórum 26. évfolyam 7. szám
- ↑ Bana települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Bana települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 1.)
- ↑ Bana települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. február 28.)
- ↑ Bana települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. február 28.)
- ↑ Bana települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. február 28.)
- ↑ Bana települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. november 27.)
- ↑ Bana települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. január 13.)
- ↑ Bana települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 24.)
- ↑ Bana Helységnévtár
- ↑ Bana Helységnévtár
- ↑ Balogh Ilona 1935: Magyar fatornyok. Budapest, 106.
- ↑ a b Kulturális adatgyűjtő lap: Bana. kbtkt.hu (Komárom és Környéke Önkormányzati Társulás hivatalos honlapja) (magyarul) (Hozzáférés: 2017. február 19.) (doc) arch
Források
![Commons:Category:Bana (Hungary)](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/50px-Commons-logo.svg.png)
- Komárom-Esztergom megye kézikönyve (ALFADAT-CEBA Szekszárd, 1998) ISBN 9639089117
- Számadó Emese: Komárom és térsége (CEBA Veresegyház, 1998) ISBN 9639089214
További információk
- Bana a térképcentrum oldalán Archiválva 2007. október 1-i dátummal a Wayback Machine-ben
Magyarország-portál
Földrajzportál