Moșaneți, Chelmenți
Moșaneți | |
Мошанець | |
— Comună — | |
![]() ![]() Moșaneți Moșaneți (Regiunea Cernăuți) | |
![]() ![]() Moșaneți Moșaneți (Ucraina) | |
Coordonate: 48°28′12″N 26°41′24″E ({{PAGENAME}}) / 48.47000°N 26.69000°E | |
---|---|
Țară | ![]() |
Regiune | Cernăuți |
Raion | Chelmenți |
KOATUU | 7322086401 |
Reședință | Moșaneți |
Componență | Moșaneți |
Altitudine | 150 m.d.m. |
Populație (2007) | |
- Total | 1.442 locuitori |
Fus orar | UTC+2 |
Cod poștal | 60121 |
Prefix telefonic | 3732 |
Prezență online | |
Modifică date / text ![]() |
Moșaneți (în ucraineană Мошанець, transliterat: Moșaneț) este un sat reședință de comună în raionul Chelmenți din regiunea Cernăuți (Ucraina). Are 1,442 locuitori, preponderent ucraineni.
Satul este situat la o altitudine de 150 metri, în partea de vest a raionului Chelmenți, pe malul râului Nistru.
Istorie
Localitatea Moșaneți a făcut parte încă de la înființare din Ținutul Hotinului a regiunii istorice Basarabia a Principatului Moldovei, numindu-se inițial Moșinețu.
Prin Tratatul de pace de la București, semnat pe 16/28 mai 1812, între Imperiul Rus și Imperiul Otoman, la încheierea războiului ruso-turc din 1806 – 1812, Rusia a ocupat teritoriul de est al Moldovei dintre Prut și Nistru, pe care l-a alăturat Ținutului Hotin și Basarabiei/Bugeacului luate de la Turci, denumind ansamblul Basarabia (în 1813) și transformându-l într-o gubernie împărțită în zece ținuturi (Hotin, Soroca, Bălți, Orhei, Lăpușna, Tighina, Cahul, Bolgrad, Chilia și Cetatea Albă, capitala guberniei fiind stabilită la Chișinău[1]).
La începutul secolului al XIX-lea, conform recensământului efectuat de către autoritățile țariste în anul 1817, satul Moșaneți (denumirea rusificată a satului Moșinețu) făcea parte din Ocolul Nistrului de sus a Ținutului Hotin [2].
După Unirea Basarabiei cu România la 27 martie 1918, satul Moșaneți a făcut parte din componența României, în Plasa Chelmenți a județului Hotin. Pe atunci, majoritatea populației era formată din ucraineni.
Ca urmare a Pactului Ribbentrop-Molotov (1939), Basarabia, Bucovina de Nord și Ținutul Herța au fost anexate de către URSS la 28 iunie 1940. După ce Basarabia a fost ocupată de sovietici, Stalin a dezmembrat-o în trei părți. Astfel, la 2 august 1940, a fost înființată RSS Moldovenească, iar părțile de sud (județele românești Cetatea Albă și Ismail) și de nord (județul Hotin) ale Basarabiei, precum și nordul Bucovinei și Ținutul Herța au fost alipite RSS Ucrainene. La 7 august 1940, a fost creată regiunea Cernăuți, prin alipirea părții de nord a Bucovinei cu Ținutul Herța și cu cea mai mare parte a județului Hotin din Basarabia [3].
În perioada 1941-1944, toate teritoriile anexate anterior de URSS au reintrat în componența României. Apoi, cele trei teritorii au fost reocupate de către URSS în anul 1944 și integrate în componența RSS Ucrainene, conform organizării teritoriale făcute de Stalin după anexarea din 1940, când Basarabia a fost ruptă în trei părți.
Începând din anul 1991, satul Moșaneți face parte din raionul Chelmenți al regiunii Cernăuți din cadrul Ucrainei independente. Conform recensământului din 1989, numărul locuitorilor care s-au declarat români plus moldoveni era de 2 (0+2), reprezentând 0,13% din populație [4]. În prezent, satul are 1.442 locuitori, preponderent ucraineni.
Demografie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/18/Circle_frame.svg/200px-Circle_frame.svg.png)
Componența lingvistică a comunei Moșaneți
Ucraineană (98,82%)
Alte limbi (1,18%)
Conform recensământului din 2001, majoritatea populației comunei Moșaneți era vorbitoare de ucraineană (98,82%), existând în minoritate și vorbitori de alte limbi.[5]
- 1930: 2.000 (recensământ)[6]
- 1989: 1.577 (recensământ)
- 2007: 1.442 (estimare)
Obiective turistice
- Biserica de piatră cu hramul "Sf Ioan Botezătorul" - construită în anul 1890 și renovată în 1982 [7]
Note
- ^ Lucian Predescu - Enciclopedia României (Ed. Cugetarea – Georgescu Delafras, București, 1940), p. 563
- ^ „Viața Basarabiei nr. 3/martie 1933 - Regiunile naturale dintre Prut și Nistru (articol de T. Porucic)” (PDF). Arhivat din original (PDF) la . Accesat în .
- ^ Florin Constantiniu - O istorie sinceră a poporului român (Ed. Univers Enciclopedic, București, 2002), p.340-353
- ^ „Dr. Ion Popescu - Cap. II. Populația românofonă din Regiunea Cernăuți la sfârșitul perioadei sovietice (Nordul Bucovinei, nordul Basarabiei și Ținutul Herței)” (PDF). Arhivat din original (PDF) la . Accesat în .
- ^ „Rezultatele recensământului din 2001 cu structura lingvistică a regiunii Cernăuți pe localități”. Institutul Național de Statistică al Ucrainei. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „Land: Territorium der heutigen Republik Moldau, 1930 Teil Rumäniens - Bezeichnung: Die registrierte Wohnbevölkerung nach Nationalität und Muttersprache 1930 - Bezirk Hotin” (PDF). Arhivat din original (PDF) la . Accesat în .
- ^ Biserica de piatră din Moșaneți[nefuncțională]
Legături externe
- Datele generale ale recensământului din 2001 Arhivat în , la Wayback Machine.
- Date detaliate privitoare la numărul românilor Arhivat în , la Wayback Machine.
- Românii din Cernăuți
|
|