é. sz. 48° 29′ 16″, k. h. 22° 13′ 55″48.487777777778, 22.23194444444448.487778°N 22.231944°EKoordináták: é. sz. 48° 29′ 16″, k. h. 22° 13′ 55″48.487777777778, 22.23194444444448.487778°N 22.231944°E
A Latorcától északra fekszik. Ungvártól 16 km-re van. A folyószabályozásokig Téglást a Latorca gyakran fenyegette árvizeivel.
Nevének eredete
„A magyar tégla főnév képzős melléknévi származékából keletkezett. A település valamelyik jelentős épülete téglából volt."
Története
Kereszt a falu végén
A lakosság megtelepedését az ingoványos, földművelésre csak néhol alkalmas talaj igencsak megnehezítette. Téglás első lakói a Latorcán létesített révnél alkalmazásban lévő családok voltak. Az írások tanúsága szerint 150 évvel ezelőtt a révnél már vendégfogadó is állt. A Csap-Ungvár főútvonal mentén elterülő község – éppen a két város közelsége miatt – az utóbbi 150 évben jelentős változáson ment keresztül. 1890-ben közel 100 ház áll itt. Bennük 471-en élnek. 50 évvel később,
Az 1787-es és 1869-es összeíráskor a Szerednyei járáshoz (Szürte) tartozott, de 1880-as népszámláláskor már önálló településként számolják.[1]
1910-ben 487 lakosából 454 magyar, 12 német volt. Ebből 205 római katolikus, 224 görögkatolikus, 45 református volt. Az 1920. évi trianoni békeszerződés előtt Ung vármegye Nagykaposi járásához tartozott.
2001 – 551 fő, magyar 457 fő – 82,9%, ukrán 15%, egyéb 2,1%
Gazdasága
A kolhozrendszer megszűnését követően (2000 tavasza) a téglásiak között fölosztották a földet. Ezek jelentős részét két újonnan megalakult Mezőgazdasági Kft. vette bérbe. A téglási határban jelenleg 14 farmer gazdálkodik. A mezőgazdasági termelők többsége szemes terményt termel, jószágot nevel. Feljövőben van az intenzív zöldségtermesztés.
A településen teherszállító vállalat, gépkocsijavító és asztalosműhely működik.
Római katolikus templomUng vármegye domborzati térképe és leírása
Ung vármegye közigazgatási térképe
Magyarország helységnévtárai, 1873–1913
Jegyzetek
↑1910. ÉVI NÉPSZÁMLÁLÁS 1. A népesség főbb adatai községek és népesebb puszták, telepek szerint (1912) | Könyvtár | Hungaricana. library.hungaricana.hu. (Hozzáférés: 2022. január 23.)
↑Szlovákiai Magyar Adatbank » 1945. június 29. (magyar nyelven). (Hozzáférés: 2021. április 12.)
↑[https://www.mke.hu/lyka/14/117-118-madar.htm Madarassy Erzs�bet, M�v�szet, 1915]. www.mke.hu. (Hozzáférés: 2024. január 7.)
Források
A történelmi Magyarország atlasza és adattára 1914 ISBN 963 85683 3 X