Lysovice
Lysovice | |
---|---|
![]() Filiální kostel Nejsvětějšího Srdce Páně | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Vyškov |
Obec s rozšířenou působností | Vyškov (správní obvod) |
Okres | Vyškov |
Kraj | Jihomoravský |
Historická země | Morava |
Stát | Česko![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°13′5″ s. š., 16°58′14″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 296 (2024)[1] |
Rozloha | 5,30 km²[2] |
Katastrální území | Lysovice |
Nadmořská výška | 270 m n. m. |
PSČ | 682 01 |
Počet domů | 111 (2021)[3] |
Počet částí obce | 1 |
Počet k. ú. | 1 |
Počet ZSJ | 1 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | Lysovice 68 682 01 Vyškov 1 [email protected] |
Starosta | Zdeněk Gryc |
Oficiální web: www | |
![]() | |
![]() ![]() Lysovice | |
Další údaje | |
Kód obce | 593281 |
Kód části obce | 89672 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Lysovice (původně se psaly Lissowitz[4]) jsou obec Jihomoravského kraje ležící v jižní části okresu Vyškov. Nacházejí se 11 km jižně od města Vyškov u silnice z Rostěnic do Kučerova v nadmořské výšce 270 m n. m. Obec s 296[1] obyvateli je půdorysně tzv. návesní silnicovka, kterou protéká Lysovický potůček ústící do Rostěnického potoka. Nad jih od obce ční kopec Větrník (394 m n. m.).[5]
Obec Lysovice byla až do druhé světové války součástí německého ostrůvku v okrese Vyškov. Po válce byli Němci z Lysovic vystěhováni a obec byla nově osídlena českými rodinami. Je zde historická památková zóna s domy se žudry a filiální kostel Nejsvětějšího Srdce Páně.[6] Dnešní obec je součástí mikroregionu Větrník, v obci je několik podnikatelských subjektů zaměřených převážně na obchod, stavebnictví a zemědělství.[6]
Historie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/ff/Pomn%C3%ADk_ob%C4%9Btem_v%C3%A1lky_Lysovice.jpg/220px-Pomn%C3%ADk_ob%C4%9Btem_v%C3%A1lky_Lysovice.jpg)
První písemná zmínka o Lysovicích pochází z roku 1465, kdy je obec uvedena v souvislosti s placením poplatků olomouckému biskupství pod názvem Lissowicz. Další dochovaná zmínka je záznam o vlastnictví Lysovic dominikánkami od svaté Kateřiny v Olomouci, které obec drželi v roce 1519. Podle tehdejších příjmení obyvatel lze soudit, že převážná část osadníků byli Němci, zřejmě potomci německých kolonistů, které na Vyškovsko uvedli na konci 13. století páni z Obřan (samotné Lysovice byl až do roku 1945 součástí německého jazykového ostrůvku na Vyškovsku[7]).[8] Dominikánskému klášteru obec náležela až do roku 1685, kdy se stal jejím novým majitelem Dominik Ondřej hrabě z Kounic. Ten upravil lysovickým roboty a připojil obec k slavkovskému panství.[5]
V roce 1718 bylo v obci zaznamenáno 43 usedlostí s převážně německým obyvatelstvem. Lysovičtí Němci se živili hlavně zemědělstvím a navíc si přivydělávali povoznictvím do Polska. Pozemkové knihy se dochovaly od roku 1807. Roku 1822 bylo v Lysovicích 54 usedlostí. První německá škola v obci vznikla v roce 1846.[5] Nová německá škola byla původně jednotřídní, v roce 1918 navýšila svou kapacitu díky přeložení německé měšťanské školy.[5]
Z původních německých spolků lze zmínit zejména spolek hasičů z roku 1880, dále pak chovatelský z roku 1911, pěvecký a malozemědělský spolek z roku 1924. V obci též působila německá organizace Bund der Deutschen.[9]
Ve volbách v období první republiky v obci dominovaly německé strany: v roce 1929 vyhrála volby Německá křesťansko sociální strana lidová, v roce 1935 pak Sudetoněmecká strana. Při osvobozování 20. dubna 1945 byly Lysovice zasaženy sovětskými bombardéry, které prováděly nálety na německé pozice na Vyškovsku.[10] Po druhé světové válce byli Němci z Lysovic vystěhováni (a rovněž zanikl celý vyškovský jazykový ostrůvek[7]) a obec osídlily české rodiny. Ve volbách po roce 1946 zvítězila před komunisty a sociálními demokraty Československá strana lidová. Záhy v již čistě české obci byla otevřena česká základní škola, později i škola mateřská.[9]
Od 1. ledna 1986 do 23. listopadu 1990 byla obec součástí města Vyškov.[11]
Obyvatelstvo
Struktura
V obci k počátku roku 2016 žilo celkem 279 obyvatel. Z nich bylo 146 mužů a 133 žen. Průměrný věk obyvatel obce dosahoval 40,6 let. Dle Sčítání lidu, domů a bytů, provedeného v roce 2011, žilo v obci 270 lidí. Nejvíce z nich bylo (17,8 %) obyvatel ve věku od 0 do 14 let. Děti do 14 let věku tvořily 17,8 % obyvatel a senioři nad 70 let úhrnem 5,9 %. Z celkem 222 občanů obce starších 15 let mělo vzdělání 45,9 % střední vč. vyučení (bez maturity). Počet vysokoškoláků dosahoval 6,8 % a bez vzdělání bylo naopak 0,5 % obyvatel. Z cenzu dále vyplývá, že ve městě žilo 127 ekonomicky aktivních občanů. Celkem 89 % z nich se řadilo mezi zaměstnané, z nichž 66,1 % patřilo mezi zaměstnance, 3,1 % k zaměstnavatelům a zbytek pracoval na vlastní účet. Oproti tomu celých 51,1 % občanů nebylo ekonomicky aktivní (to jsou například nepracující důchodci či žáci, studenti nebo učni) a zbytek svou ekonomickou aktivitu uvést nechtěl.[12] Úhrnem 98 obyvatel obce (což je 36,3 %), se hlásilo k české národnosti. Dále 86 obyvatel bylo Moravanů a 4 Slováků. Celých 80 obyvatel obce však svou národnost neuvedlo.[12]
Vývoj počtu obyvatel za celou obec i za jeho jednotlivé části uvádí tabulka níže, ve které se zobrazuje i příslušnost jednotlivých částí k obci či následné odtržení.[13][14][15]
Místní části | 1791 | 1834 | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | část Lysovice | 322 | 381 | 398 | 397 | 424 | 420 | 433 | 438 | 477 | 423 | 413 | 336 | 283 | 223 | 237 | 270 |
Počet domů | část Lysovice | 49 | 58 | 73 | 81 | 84 | 88 | 91 | 96 | 111 | 113 | 99 | 88 | 83 | 102 | 103 | 105 |
Náboženský život
Obec je sídlem římskokatolické farnosti Kučerov. Ta je součástí děkanátu Slavkov - Brněnské diecéze v Moravské provincii. Farním kostelem je kostel svatého Petra a Pavla. Místním knězem je administrátor excurrendo, Kučerov – R. D. Jan Hanák.[16]
Při censu prováděném v roce 2011 se 80 obyvatel obce (30%) označilo za věřící. Z tohoto počtu se 56 hlásilo k církvi či náboženské obci, a sice 54 obyvatel k římskokatolické církvi (20 % ze všech obyvatel obce) a 1 k Církvi československé husitské. Úhrnem 61 obyvatel se označilo bez náboženské víry a 129 lidí odmítlo na otázku své náboženské víry odpovědět.[12]
Obecní správa a politika
Obec je součástí Jihomoravského kraje a svou polohou náleží k okresu Vyškov. V místních volbách je voleno 7 členů obecního zastupitelstva, kteří poté ze svých řad vybírají pětičlennou obecní radu, která je ze své činnosti odpovědná celému obecnímu zastupitelstvu. Ti pak dále volí ze svého středu starostu a místostarostu. Při volbách do obecního zastupitelstva na funkční období 2006–2010 ve dnech 20. a 21. října 2006 byla v Lysovicích volební účast 72,77 %[17] s následujícími výsledky (obecní radu později vytvořili zástupci Nezávislých kandidátů):[18]
Volby 2006 | Počet hlasů | Počet mandátů |
---|---|---|
Nezávislí kandidáti | 994 | 7 |
Ve volebním období 2010–2014 a poté opět v roce 2014 byl zvolen starostou Zdeněk Gryc.
Školství a kultura
Škola (německá jednotřídka) byla založena v roce 1846. V roce 1918 sem byla přeložena z Vyškova německá měšťanka. Česká obecná škola byla otevřena v roce 1945 a mateřská škola v roce 1946. Dnes v Lysovicích škola není, žáci navštěvují ZŠ v Rostěnicích. V obci je filiální kostel Nejsvětějšího Srdce Páně. Obec je tak přifařena do Kučerova. Kostel se nachází v severovýchodní části obce, za objektem je situován hřbitov.[5]
Pro konání kulturních akcí je možné využívat sál s kapacitou 120 míst, který se nachází v budově Kulturního domu. Knihovna v obci je v budově Obecního domu v Lysovicích.[19]
V obci je sportovní areál, který provozuje Tělovýchovná Jednota Lysovice. Tento areál stojí v severovýchodní části obce. Dále pak je v obci jedno oplocené hřiště pro volejbal a košíkovou. Na návsi též stojí tělocvična a nové hřiště pro děti.[19]
Doprava, průmysl a zemědělství
V obci se nachází areál bývalého zemědělského střediska, jenž v dnešní době zemědělským účelům již neslouží a je využíván jen ke skladování. Tento areál je v pásmu hygienické ochrany vyhlášené v roce 1989 pro zemědělské družstvo Rozvoj Rostěnice – středisko Lysovice. Mezi tímto areálem a obcí jsou umístěny nefunkční betonové silážní věže postavené před druhou světovou válkou, které nejsou využívány a chátrají, v roce 2020 je stát nabízel k prodeji.[19]
Dopravní obslužnost je zajištěna silnicí 3. třídy III/4316 Rostěnice–Zvonovice–Lysovice. Ta se v Rostěnicích připojuje na stykovou křižovatku tvaru „T“ se silnicí III/4314. Silnice III/4314 křižuje II/430 Brno–Holubice–Rousínov úrovňovou křižovatkou.[19] V obci je vybudována jedna autobusová zastávka, jenž zároveň slouží jako turistické odpočívadlo. Autobusovou dopravu zajišťuje jeden linkový spoj z Vyškova do Lysovic. Tento spoj je součástí Integrovaného dopravního systému Jihomoravského kraje.[20]
Na katastrálním území Lysovic se nenalézají žádné areály průmyslové nebo stavební výroby. Nacházejí se zde jen provozovny drobné výroby jako je autoservis nebo sídlo firmy pro zemní a stavební práce.[21]
Pamětihodnosti
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/81/Lysovice_k%C5%99%C3%AD%C5%BE_na_Ku%C4%8Derov.jpg/220px-Lysovice_k%C5%99%C3%AD%C5%BE_na_Ku%C4%8Derov.jpg)
- Filiální kostel Nejsvětějšího Srdce Páně se začal stavět v roce 1923 a byl vysvěcen 2. srpna 1924
- Socha svatého Jana Nepomuckého na návsi je barokní kamenná socha z roku 1732
- Barokní boží muka z poloviny 18. století
- Domy se žudry (Historická vesnická památková zóna) čísla popisná 15-17, 21, 23, 26, 33, 39, 40, 45, 72 a 76
- Kamenný kříž u kostela
- Kamenný kříž při cestě do Kučerova
- Památník Sovětské armády na návsi odhalený 6. června 1975
Region
Rekreace a cestovní ruch
Obec Lysovice není kvůli zemědělskému charakteru s velkými plochami polí příliš turisticky atraktivním místem. Krátkodobým cílem v obci jsou zejména památkově hodnotné prostory a církevní objekty. Přes obec prochází červená turistická značka ze Skalice nad Svitavou až do Starého Města u Uherského Hradiště. V úseku z Vyškova do Bučovic není tato turistická cesta vzhledem k bezlesnému úseku příliš využívaná. Její označník stojí uprostřed návsi poblíž nově zbudovaného turistického odpočívadla.[19]
Mikroregion Větrník
Svazek obcí mikroregionu Větrník byl zaregistrován 20. listopadu 2000 a tvoří jej celkem 8 obcí: Rostěnice-Zvonovice, Bohdalice-Pavlovice, Dražovice, Kučerov, Lysovice, Hlubočany a Tučapy.[22] Předmětem činnosti tohoto svazku obcí je vzájemná rozvojová pomoc při řešení samosprávných, kulturních, environmentálních i hospodářských problémů a získávání finančních prostředků na podporu cestovního ruchu a projektů v regionu apod. Sídlem svazku obcí byl ustanoven Obecní úřad v Rostěnicích-Zvonovicích. Nejvyšším orgánem svazku obcí je valná hromada, poté správní rada, dozorčí rada a jednatel.[23]
Odkazy
Reference
- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2024. Praha: Český statistický úřad. 17. května 2024. Dostupné online. [cit. 2024-05-19].
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky – 2017. Český statistický úřad. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28].
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18].
- ↑ HOSÁK, Ladislav. Historický místopis země Moravskoslezské. Praha: Academia, 2004. 1144 s. ISBN 80-200-1225-7. S. 303.
- ↑ a b c d e NEKUDA, Vladimír. Vlastivěda moravská Vyškovsko. Brno: Muzejní spolek Brno, 1965. S. 370–371.
- ↑ a b Obec Lysovice [online]. www.vetrnik-obce.cz, 2008, rev. 2008 [cit. 2008-05-03]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2008-05-01.
- ↑ a b HANÁČEK, Martin. Příspěvek k historii německého jazykového ostrůvku na Vyškovsku v letech 1860–1946 a jeho didaktické využití. Brno, 2011. Rigorózní práce. Masarykova univerzita, Pedagogická fakulta. . Dostupné online.
- ↑ Nekuda str. 76–77.
- ↑ a b Historie obce [online]. Obec Lysovice, 2006, rev. 2008 [cit. 2008-05-03]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2008-02-23.
- ↑ NEKUDA, Vladimír. Vlastivěda moravská Vyškovsko. Brno: Muzejní spolek Brno, 1965. S. 173.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky 1869–2005, II. díl. Praha: Český statistický úřad, 2006. ISBN 80-250-1311-1. S. 298.
- ↑ a b c Lysovice [online]. Praha: Český statistický úřad, 2011-03-26 [cit. 2017-02-06]. Dostupné online.
- ↑ Lysovice - obec/město (okr. Vyškov) [online]. Praha: Český statistický úřad, 2011-03-26 [cit. 2014-07-12]. Dostupné online.
- ↑ Statistický lexikon obcí České republiky 2013. Praha: Český statistický úřad, 2013. 900 s. Dostupné online. ISBN 978-80-250-2394-5. Heslo Lysovice, s. 489. Archivováno 17. 4. 2021 na Wayback Machine.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky 1869–2005 (1. díl). Praha: Český statistický úřad, 2006. 760 s. Dostupné online. ISBN 80-250-1310-3. Kapitola Okres Vyškov, s. 640. Archivováno 15. 12. 2021 na Wayback Machine.
- ↑ Děkanství slavkovské [online]. Slavkov u Brna: Děkanství slavkovské [cit. 2017-02-06]. Dostupné online.
- ↑ Volby do zastupitelstev obcí [online]. Lysovice: Český statistický úřad, 2006, rev. 2006-10-21 [cit. 2008-01-16]. Dostupné online.
- ↑ Volby do zastupitelstev obcí podle jména [online]. Lysovice: Český statistický úřad, 2006, rev. 2006-10-21 [cit. 2008-01-16]. Dostupné online.
- ↑ a b c d e Územní plán obce Lysovice návrh [online]. Město Vyškov, 2008, rev. 2011 [cit. 2008-05-09]. Dostupné online. [nedostupný zdroj]
- ↑ IDS JMK [online]. Jihomoravský kraj, Brno, 2008, rev. 2008 [cit. 2008-05-05]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2008-04-18.
- ↑ Firmy Lysovice [online]. www.Firmy.cz, 2008, rev. 2011 [cit. 2008-05-05]. Dostupné online.
- ↑ Svazek obcí Větrník [online]. www.RISY.cz, 2000, rev. 2008 [cit. 2008-05-07]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2011-05-14.
- ↑ Mikroregion "Větrník" [online]. Obec Rostěnice-Zvonovice, 2008, rev. 2008 [cit. 2008-05-07]. Dostupné online.
Literatura
- NEKUDA, Vladimír. Vlastivěda moravská Vyškovsko. Brno: Muzejní spolek Brno, 1965.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Lysovice na Wikimedia Commons
- Lysovice v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
- Oficiální stránky obce Lysovice [online]. Lysovice: Obec Lysovice [cit. 2014-07-10]. Dostupné online.
![]() | Tučapy | Rostěnice-Zvonovice | Hlubočany | ![]() |
Podbřežice | ![]() | Kučerov | ||
![]() ![]() | ||||
![]() | ||||
Dražovice | Letonice | Bohaté Málkovice |