Drysice
Drysice | |
---|---|
![]() Farní kostel Narození Panny Marie | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Vyškov |
Obec s rozšířenou působností | Vyškov (správní obvod) |
Okres | Vyškov |
Kraj | Jihomoravský |
Historická země | Morava |
Stát | Česko![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°20′4″ s. š., 17°3′28″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 614 (2024)[1] |
Rozloha | 7,89 km²[2] |
Katastrální území | Drysice |
Nadmořská výška | 275 m n. m. |
PSČ | 683 22 |
Počet domů | 210 (2021)[3] |
Počet částí obce | 1 |
Počet k. ú. | 1 |
Počet ZSJ | 1 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | Drysice 120 68321 Pustiměř [email protected] |
Starosta | Pavel Rozehnal |
Oficiální web: www | |
![]() | |
![]() ![]() Drysice | |
Další údaje | |
Kód obce | 593010 |
Kód části obce | 32727 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Drysice jsou obec Jihomoravského kraje ležící v severní části okresu Vyškov, žije zde 614[1] obyvatel. Nachází se 8 kilometrů severovýchodně od města Vyškov u silnice z Brna do Olomouce v nadmořské výšce 250 až 300 m n. m. Obec je půdorysně obdélníková náves s vybíhající silnicí na severozápad, umístěná na jihovýchodním úpatí Drahanské vrchoviny.[4]
Název
Na vesnici bylo přeneseno původní pojmenování jejích obyvatel Drsici odvozené od osobního jména Drs, což byla domácká podoba jména Drslav (které vzniklo zkrácením z Držislav). Význam místního jména byl "Drsovi lidé". Samohláska v první slabice je výsledkem výslovnosti slabikotvorného r (vyskytuje se už v nejstarších zápisech).[5]
Historie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5d/Fara_Drysice.jpg/220px-Fara_Drysice.jpg)
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1201, kdy král Přemysl I. daroval Drysice (psáno Drissich) olomouckému biskupskému kostelu svatého Václava.[4] Olomoucký biskup Robert daroval roku 1232 ves kostelu sv. Pantaleona v Pustiměři. Tehdy ještě nebyly Drysice zasaženy německou kolonizací. Část Drysic náležela jako panství biskupské držitelům hradu Mejlic. Tak roku 1389 Majnuš z Mejlic držel v Drysicích lénem dvůr s půldruhým lánem polí. Roku 1405 byl lán prodán pustiměřskému klášteru. Poplužní dvůr v Drysicích prodal olomoucký biskup Bohuše ze Zvole drysickému fojtovi Niklasowi s dalšími právy. V té době byla v Drysicích krčma, chalupy, cihelna, zahrady a vinice.[6]
Obyvatelstvo
Struktura
V obci k počátku roku 2016 žilo celkem 566 obyvatel. Z nich bylo 278 mužů a 288 žen. Průměrný věk obyvatel obce dosahoval 41,5 let. Dle Sčítání lidu, domů a bytů, provedeného v roce 2011, žilo v obci 579 lidí. Nejvíce z nich bylo (19,2 %) obyvatel ve věku od 0 do 14 let. Děti do 14 let věku tvořily 19,2 % obyvatel a senioři nad 70 let úhrnem 4,3 %. Z celkem 468 občanů obce starších 15 let mělo vzdělání 43,2 % střední vč. vyučení (bez maturity). Počet vysokoškoláků dosahoval 6,4 % a bez vzdělání bylo naopak 0,2 % obyvatel. Z cenzu dále vyplývá, že ve městě žilo 295 ekonomicky aktivních občanů. Celkem 89,2 % z nich se řadilo mezi zaměstnané, z nichž 65,8 % patřilo mezi zaměstnance, 2,7 % k zaměstnavatelům a zbytek pracoval na vlastní účet. Oproti tomu celých 44,6 % občanů nebylo ekonomicky aktivní (to jsou například nepracující důchodci či žáci, studenti nebo učni) a zbytek svou ekonomickou aktivitu uvést nechtěl.[7] Úhrnem 275 obyvatel obce (což je 47,5 %), se hlásilo k české národnosti. Dále 73 obyvatel bylo Moravanů a 7 Slováků. Celých 321 obyvatel obce však svou národnost neuvedlo.[7]
Vývoj počtu obyvatel za celou obec i za jeho jednotlivé části uvádí tabulka níže, ve které se zobrazuje i příslušnost jednotlivých částí k obci či následné odtržení.[8][9][10]
Místní části | 1791 | 1834 | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | část Drysice | 523 | 583 | 577 | 670 | 646 | 758 | 837 | 788 | 781 | 544 | 584 | 535 | 530 | 504 | 528 | 579 |
Počet domů | část Drysice | 93 | 102 | 105 | 110 | 118 | 134 | 151 | 160 | 179 | 163 | 153 | 155 | 153 | 172 | 178 | 184 |
Náboženský život
Obec je sídlem římskokatolické farnosti Drysice.[11] Ta je součástí děkanátu Vyškov – Olomoucké arcidiecéze – v Moravské provincii. Při censu prováděném v roce 2011 se 105 obyvatel obce (18%) označilo za věřící. Z tohoto počtu se 83 hlásilo k církvi či náboženské obci, a sice 61 obyvatel k římskokatolické církvi (11% ze všech obyvatel obce), dále 1 k pravoslavné a 1 k českobratrským evangelíkům. Úhrnem 153 obyvatel se označilo bez náboženské víry a 321 lidí odmítlo na otázku své náboženské víry odpovědět.[7]
Pamětihodnosti
- Farní kostel Narození Panny Marie
- Socha svatého Floriána na návsi z 18. století
- Boží muka
- Kříž
- Pomník padlých první světové války na návsi
- Zájezdní hostinec z 18. století
Osobnosti
S obcí jsou spjaty tyto osobnosti:
- Jan Bébar (1799–1854), rodák, místní sedlák, poslanec Kroměřížského sněmu[12]
- Giovanni Coppa (1925–2016), kardinál, čestný občan Drysic[13][14]
- Ludmila Možná (1880–???), rodačka, učitelka, autorka odborných článků
Odkazy
Reference
- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2024. Praha: Český statistický úřad. 17. května 2024. Dostupné online. [cit. 2024-05-19].
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky – 2017. Český statistický úřad. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28].
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18].
- ↑ a b NEKUDA, Vladimír. Vlastivěda moravská Vyškovsko. Brno: Muzejní spolek Brno, 1965. S. 325–326.
- ↑ Hosák, Šrámek: Místní jména na Moravě a ve Slezsku I, Praha 1970, str. 199.
- ↑ Drysice [online]. Praha: cesko.svetadily.cz [cit. 2017-03-01]. Dostupné online.
- ↑ a b c Drysice (okres Vyškov) [online]. Praha: Český statistický úřad, 2011-03-26 [cit. 2014-05-03]. Dostupné online.
- ↑ Drysice - obec/město (okr. Vyškov) [online]. Praha: Český statistický úřad, 2011-03-26 [cit. 2014-06-17]. Dostupné online.
- ↑ Statistický lexikon obcí České republiky 2013. Praha: Český statistický úřad, 2013. 900 s. Dostupné online. ISBN 978-80-250-2394-5. Heslo Drysice, s. 489. Archivováno 17. 4. 2021 na Wayback Machine.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky 1869–2005 (1. díl). Praha: Český statistický úřad, 2006. 760 s. Dostupné online. ISBN 80-250-1310-3. Kapitola Okres Vyškov, s. 640. Archivováno 15. 12. 2021 na Wayback Machine.
- ↑ IS CNS. www3.mkcr.cz [online]. [cit. 2019-11-25]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2018-11-22.
- ↑ Parlamentarier 1848 – 1918 [online]. Republik Österreich Parlament [cit. 2020-08-26]. Heslo Bébar, Jan (Johann). Dostupné v archivu pořízeném dne 2020-08-28. (německy)
- ↑ Konzistoř a jmenování nových kardinálů [online]. Pustiměř: Farnost Pustiměř [cit. 2014-05-17]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2015-09-24.
- ↑ Vysílání ČT - Cesty víry [online]. Praha: www.ceskatelevize.cz [cit. 2014-05-17]. Dostupné online.
Literatura
- NEKUDA, Vladimír. Vlastivěda moravská Vyškovsko. Brno: Muzejní spolek Brno, 1965.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Drysice na Wikimedia Commons
- Drysice v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
- Oficiální stránky obce Drysice [online]. Drysice: Obec Drysice [cit. 2014-06-15]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2009-06-02.
- Oficiální stránky Farnosti Drysice [online]. Pustiměř: Obec Pustiměř [cit. 2014-06-15]. Dostupné online.
![]() | Podivice | Ondratice | Želeč | ![]() |
Zelená Hora | ![]() | Chvalkovice na Hané | ||
![]() ![]() | ||||
![]() | ||||
Radslavice | Pustiměř | Ivanovice na Hané |