Siemens Modular Metro
Siemens Modular Metro | |
![]() | |
Наступник | Siemens Inspiro |
---|---|
Виробник | Siemens Mobility |
![]() |
Siemens modular metro — платформа для виготовлення електропоїздів для використання в метрополітенах, створена компаніями Siemens та Porsche. Компанія не пропонувала стандартного поїзда, але широкий вибір стандартизованих комплектуючих дозволяв компонувати поїзди під індивідуальні потреби метрополітенів. «Siemens» відповідала за технічну складову, а «Porsche design», за умовами контракту, забезпечував розробку дизайну зовнішнього вигляду. Концепт отримав власне ім'я «MoMo».
Історія
Концепт був у 1996—1998 у стадії розробки. Керівник проекту – Dr Michael Paula. [1]
Першими поїздами, створеними на новій платформі самостійно Siemens стали потяги для метрополітенів Відня та Пуерто-Рико. [1] «Siemens» виграла контракт на організацію метрополітену в Пуерто-Рико, запропонувавши рухомий склад на платформі «Modular Metro». В 1998 році почалося виробництво на заводі в Сокраменто, Каліфорнія, США. В експлуатацію поїзди було запущено значно пізніше. Надалі платформа «Modular metro» отримала розвиток у вигляді платформи Siemens Inspiro.
Реалізованні проекти
Місце використання | Лінія метро | Початок експлуатації | Кількість складів | Усього вагонів | Довжина складу, м | Ширина вагона, м | Швидкість, макс., км/год | сидячих місць у складі | Загальна місткість, чол. | Тип струмо знімання | Рід струму та напруга |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | 1 | 1997 | 4M2Tx21 | 168 | 139,98 | 3,0 | 80 | 336 | 1860 | пантограф | DC 1500V |
![]() | 1999 | 2M1Tx35 | 105 (140 с 2010) | 65,1 | 3,2 | 80 | 126 | 846 | контактна рейка | DC 750V | |
![]() | Bannan | 1999 | 2M1Tx2x36 | 216 | 141,0 | 3,2 | 80 | 396 | 1914 | ||
![]() | 2000 | 6x62 | 372 | 111,2 | 2,85 | 80 | 260 | 1187 | |||
![]() | 2 | 2000 | 4M2Tx24 | 144 | 140 | 3,0 | 80 | 1860 | пантограф | DC 1500V | |
![]() | Tucheng | 2003 | 2M1Tx2x6 | 36 | 141 | 3,2 | 80 | 396 | 1914 | контактна рейка | DC 750V |
![]() | 2003 | 3x72 | 216 | 71,9 | 2,948 | 130 | 264 | 522 | пантограф | DC 1500V | |
![]() | Синя | 2004 | 2M1Tx19 | 57 | 61,5 | 3,12 | 80 | 126 | 1139 | контактна рейка | DC 750V |
![]() | 4 | 2005 | 4M2Tx28 | 168 | 140 | 3,0 | 80 | 1860 | пантограф | DC 1500V | |
![]() | 2007 | 3Mx115 | 345 | 54,34 | 3,160 | 70 | 124 | 678 | контактна рейка | DC 750V | |
![]() | 2 | 2008 | 2Mx32 | 64 | 38,36 | 2,9 | 80 | 82 | 320 | ||
3 | 2Mx14 | 28 | 38,36 | 2,9 | 80 | 72 | 288 | ||||
![]() | Червона, помаранчева | 2008 | 2M1Tx42 | 126 | 64,45 | 3,15 | 80 | 126 | 876 |
Усі поїзди виготовлені для європейської колії – 1435 мм.
Метрополітен Гуанчжоу
Першими поїздами, виготовленими на новій платформі стали поїзди для метрополітену Гуанчжоу, Китай, що відкрився в 1997 році. Однак вони були виготовлені на виробничих потужностях компанії Adtranz. [2] «Siemens» постачав колісні візки, частину електрообладнання та діагностичні системи.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/88/1x19-1x20_leaving_Xilang_%2820180925131237%29.jpg/220px-1x19-1x20_leaving_Xilang_%2820180925131237%29.jpg)
Бангкок BTS
В 1999 році компанія «Siemens» як один з членів консорціуму реалізувала проект надземного метрополітену, як рухомий склад було привезено 35 складів «Bangkok Skytrain EMU-A» з нержавіючої сталі. Маса складу – 102,5 тонни. [3] В 2010 році було додатково замовлено ще 35 вагонів, щоб перетворити склади на чотиривагонні [4]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0e/Bangkok_Skytrain_01.jpg/220px-Bangkok_Skytrain_01.jpg)
Бангкок MRT
Склади для цього проекту були виготовлені у кількості 19 тривагонних поїздів «EMU-IBL» у період з лютого 2002 по липень 2004 року. Зважаючи на жорсткі рамки за термінами реалізації проекту, перший поїзд для випробувань бал доставлений для випробувань у Бангкок літаком. Поїзди обладнані посиленими кондиціонерами для роботи зі спекотним вологим кліматом. Ширина дверей становить 140 см, у поїздах передбачено можливість евакуації через кабіну машиніста. [5]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e2/MRT_blue_Line_Train_14_20180917.jpg/220px-MRT_blue_Line_Train_14_20180917.jpg)
Метрополітен Осло
Особливістю поїздів для Осло є акцент на екологічність. 84,7 % матеріалів вагонів придатні для переробки та вторинного використання. Рівень шуму за максимальної швидкості зовні вагона становить 76дБ, усередині вагона - 64дБ. Також унікальність цих складів у тому, що всі три вагони є моторними, що нетипово для серії [6]
Потяги отримали назву "MX3000". Усього було здійснено постачання 115 складів адаптованих для експлуатації за низьких температур у період з 2005 по 2014 роки. Можливе використання здвоєних складів. Поїзди виготовлені у Відні на заводі «Siemens».
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e3/Feb16ryen1.jpg/220px-Feb16ryen1.jpg)
Метрополітен Відня
Найбільше замовлення поїздів на даній платформі було виконано для метрополітену Відня в період з 2000 до 2017 року. Було вироблено 62 шестивагонні склади «V-train»
[7]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d0/3805_Stadtpark.jpg/220px-3805_Stadtpark.jpg)
Метрополітен Мельбурна
В 2002 — 2005 рр для метрополітену Мельбурна було поставлено 72 тривагонні склади Siemens Nexas (62 за основним контрактом і 10 за додатковим, на суму 52,5 млн австралійських доларів), які допускають стикування у шестивагонну конфігурацію[8][9]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a7/Siemens_train_in_Metro_Trains_Melbourne_Livery.jpg/220px-Siemens_train_in_Metro_Trains_Melbourne_Livery.jpg)
Метрополітен Тайбея
Поїзди для метрополітену Тайбея виробляли на заводі «Simmering-Graz-Pauker AG» двома серіями, що незначно відрізняються: C321 (36 складів в 1998—1999 роках) і C341 (6 складів в 2003 році).
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1b/C341_1201_at_Ximen_Station_20060531.jpg/220px-C341_1201_at_Ximen_Station_20060531.jpg)
Примітки
- ↑ а б 1999-07-01T10:00:00. Siemens tries MoMo concept. Railway Gazette International (англ.). Архів оригіналу за 15 червня 2021. Процитовано 12 січня 2022.
- ↑ 1997-08-01T10:00:00. Guangzhou Line 1 opened. Railway Gazette International (англ.). Процитовано 12 січня 2022.
- ↑ Архівована копія (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 8 березня 2022. Процитовано 5 травня 2022.
{{cite web}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання) - ↑ From Berlin, to Budapest, to the world: Metros by Siemens. siemens.com Global Website (англ.). Архів оригіналу за 13 січня 2022. Процитовано 13 січня 2022.
- ↑ Архівована копія (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 17 квітня 2021. Процитовано 5 травня 2022.
{{cite web}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання) - ↑ Архівована копія (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 3 березня 2022. Процитовано 5 травня 2022.
{{cite web}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання) - ↑ Metro Vienna. Siemens Mobility Global (англ.). Архів оригіналу за 13 січня 2022. Процитовано 13 січня 2022.
- ↑ Siemens Transportation Systems wins major contract in Australia Siemens 1 April 2000
- ↑ Media Release: New Train Hits the Tracks. Minister for Public Transport. 4 жовтня 2005. Архів оригіналу за 31 серпня 2007.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
Помилка Lua у Модуль:External_links у рядку 56: assign to undeclared variable 'link'.