Resedor
- Uppslagsordet ”Reseda” leder hit. För stadsdelen i Los Angeles, se Reseda, Los Angeles.
Resedor | |
![]() Gulreseda | |
Systematik | |
---|---|
Domän | Eukaryoter Eukaryota |
Rike | Växter Plantae |
Division | Kärlväxter Tracheophyta |
Klass | Tvåhjärtbladiga blomväxter Magnoliopsida |
Ordning | Capparales |
Familj | Resedaväxter Resedaceae |
Släkte | Resedor Reseda |
Vetenskapligt namn | |
§ Reseda | |
Auktor | Linné, 1753 |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0d/Reseda_luteola_%28inflorescense%29.jpg/250px-Reseda_luteola_%28inflorescense%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/02/ResedaLutea-plant-kl.jpg/250px-ResedaLutea-plant-kl.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/00/Reseda_alba_1.jpg/250px-Reseda_alba_1.jpg)
Resedor (Reseda)[1] är ett släkte inom familjen resedaväxter som beskrevs år 1753 av Carl von Linné. Resedor ingår i familjen resedaväxter. Enligt Catalogue of Life omfattar släktet Reseda 68 arter[1][2] Resedaväxterna är vanliga i medelhavstrakterna. I Sverige växer endast tre inhemska arter: Färgreseda (Reseda luteola), Gulreseda (Reseda lutea) och Vitreseda (Reseda alba).[3]
Namnets ursprung
Namnet Reseda kommer av latinets resedare ('lindra', 'stilla'),[4] eftersom den använts inom läkekonsten sedan antiken och namnet användes om en läkeväxt redan av Plinius.[3] Resedan (Luktreseda)är också omnämnd av Dan Andersson i dikten Till min syster:
” | Och när du sövts till drömmar av Resedan vid din vägg, all ängens rosor ropa, kom ut till oss och sov! | „ |
– Till min syster, av Dan Andersson |
Kladistisk indelning
Kladogram enligt Catalogue of Life[1]:
resedaväxter |
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Källor
- ^ [a b c] Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed) (9 september 2014). ”Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.”. Species 2000: Reading, UK. http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/browse/tree/id/17278116. Läst 21 september 2018.
- ^ ”Taxonomisk information”. www.dyntaxa.se. https://www.dyntaxa.se/Taxon/Info/1005991?changeRoot=True.
- ^ [a b] Anderberg, Anna-Lena. ”Den virtuella floran: Reseda L. - Resedor”. linnaeus.nrm.se. http://linnaeus.nrm.se/flora/di/reseda/resed/welcome.html.
- ^ "reseda". NE.se. Läst 30 oktober 2014.
Externa länkar
- Reseda, Naturhistoriska riksmuseet
Wikimedia Commons har media som rör Reseda.
Bilder & mediaWikispecies har information om Reseda.
Artförteckning