Heinrich Wilhelm Olbers
Heinrich Wilhelm Olbers | |
![]() | |
Född | 11 oktober 1758[1][2][3] Hemelingen[1][2], Tyskland |
---|---|
Död | 2 mars 1840[1][2][4] (81 år) Bremen[5][1] |
Begravd | Bremen |
Medborgare i | Bremen |
Utbildad vid | Athenaeum Göttingens universitet ![]() |
Sysselsättning | Fysiker, läkare[6], politiker |
Befattning | |
Ledamot av Frankrikes nationalförsamling | |
Noterbara verk | Olbers paradox |
Barn | Dorothea Focke (f. 1786) Georg Heinrich Olbers (f. 1790) |
Föräldrar | Johann Georg Olbers |
Utmärkelser | |
Lalandepriset (1803) Fellow of the Royal Society (1804)[7] Röda örns orden Fellow of the American Academy of Arts and Sciences | |
Redigera Wikidata |
Heinrich Wilhelm Matthias Olbers, född den 11 oktober 1758 i Arbergen vid Bremen, död den 2 mars 1840 i Bremen, var en tysk astronom.
Biografi
Olbers var egentligen praktiserande läkare, men som astronom jämbördig med sin tids mera framstående fackmän. Hans viktigaste astronomiska arbete var Abhandlung über die leichteste und bequemste Methode die Bahn eines Cometen aus einigen Beobachtungen zu berechnen (1797; 3:e upplagan 1864), där han genom användning av Lamberts teorem om rörelsen i en parabolisk bana enkelt lyckades lösa en uppgift, som dittills erbjudit stora svårigheter.
Olbers var även en ivrig observatör. Han upptäckte tre kometer, bland dem den senare så kallade Olbers komet 1815 med en omloppstid av 74 år. Han återfann även 1802 efter Gauss beräkningar den första asteroiden Ceres, som hade förlorats ur sikte, samt upptäckte ytterligare två asteroider, 2 Pallas (1802) och 4 Vesta (1807).
Olbers tilldelades Lalandepriset av Franska vetenskapsakademien 1803 och 1807. Han invaldes 1827 som utländsk ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien. Han har givit namn åt Olbers paradox - den kosmologiska paradox som innebär att natthimlen till största delen är mörk i ett oändligt universum. Slutligen kan nämnas, vad han själv velat beteckna som sin största förtjänst, att han framdragit och för astronomin vunnit Friedrich Wilhelm Bessel.
Briefwechsel zwischen Olbers und Bessel utgavs 1852 av Georg Adolf Erman (nytryck 2010). Carl Schilling utgav Wilhelm Olbers, sein Leben und seine Werke. I. Gesammelte Werke, II. Briefwechsel zwischen Olbers und Gauss (1894, 1900). джарік джопа
Uppkallade efter honom
- Asteroiden 1002 Olbersia[8]
- Nedslagskratern Olbers på månen[9]
Se även
- Astronomiska upptäckter av Heinrich Wilhelm Olbers
Källor
- Olbers, Heinrich Wilhelm Matthäus i Nordisk familjebok (andra upplagan, 1914)
Noter
- ^ [a b c d] flera författare, Historische Commission bei der königl. Akademie der Wissenschaften (red.), Allgemeine Deutsche Biographie, Duncker & Humblot, 1875.[källa från Wikidata]
- ^ [a b c] Hugh Chisholm (red.), Encyclopædia Britannica : a dictionary of arts, sciences, literature and general information, 11:e utgåvan, Cambridge University Press, 1911 och 1910, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ Biografisch Portaal, Heinrich Wilhelm Matthias Olbers, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ Frankrikes nationalförsamling (red.), Sycomore, Henri, Guillaume, Mathias Olbers, 17119, läs online, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ Aleksandr M. Prochorov (red.), ”Ольберс Генрих Вильгельм”, Большая советская энциклопедия : [в 30 т.], tredje utgåvan, Stora ryska encyklopedin, 1969, läst: 28 september 2015.[källa från Wikidata]
- ^ NNDB, läs online, läst: 11 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ List of Fellows of the Royal Society1660 – 2007 (på engelska), läs online, läst: 10 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ Schmadel, Lutz D. (2003). Dictionary of Minor Planet Names – (1002) Olbersia. Springer Berlin Heidelberg. sid. 87. ISBN 978-3-540-29925-7. https://link.springer.com/referenceworkentry/10.1007/978-3-540-29925-7_1003. Läst 16 augusti 2020
- ^ ”Olbers on Moon” (på engelska). International Astronomical Union. 18 oktober 2010. https://planetarynames.wr.usgs.gov/Feature/660. Läst 16 augusti 2020.
Externa länkar
Wikimedia Commons har media som rör Heinrich Wilhelm Olbers.
Bilder & media
|