Folkomröstningen om rusdrycksförbud i Sverige 1922
Folkomröstningen om rusdrycksförbud i Sverige | ||||||||||||||||||||||||||
Plats | Sverige | |||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Datum | 27 september 1922 (1922-09-27) | |||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||
Folkomröstningen 1922 var den första och enda gången olika röstsedlar användes av män respektive kvinnor. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0f/Kr%C3%A4ftor_kr%C3%A4va_dessa_drycker.jpg/250px-Kr%C3%A4ftor_kr%C3%A4va_dessa_drycker.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/79/Avl%C3%B6ningsafton_-_R%C3%B6sta_ja%21_1922.jpg/250px-Avl%C3%B6ningsafton_-_R%C3%B6sta_ja%21_1922.jpg)
Folkomröstningen om rusdrycksförbud i Sverige genomfördes den 27 augusti 1922. Det blev ett mycket jämnt resultat i valet och ett lägre valdeltagande än många hoppats på. 48,8 procent röstade för och 50,8 procent emot "införande av fullständigt rusdrycksförbud".[1][2]
Historik
Syftet med ett alkoholförbud var att minska de negativa effekterna av rusdrycker såsom vin, öl, cider och sprit.
Bakgrund
I början av 1900-talet förekom en livlig debatt om den höga alkoholkonsumtionen i Sverige. Det ansågs att missbruket ledde till stora problem och kostnader för samhället och även för enskilda personer. Nykterhetsrörelsen växte sig allt starkare. 1907 avslogs en motion i riksdagen om totalt rusdrycksförbud. År 1911 tillsatte regeringen en nykterhetskommitté som skulle utreda frågan om att begränsa försäljningen eller införa ett totalförbud. Av kommitténs 11 medlemmar förespråkade 8 ett förbud. I kommittén satt även läkare Ivan Bratt som kom att ha avgörande betydelse för nykterhetspolitikens framtida utformning.[3]
1917 kom nykterhetskommittén med ett betänkande som föreslog lokalt veto och en ny försäljningsförordning. Det lokala vetot uteslöts från propositionen medan försäljningsförordningen bifölls och trädde i kraft den 1/1 1919. [4] En del av försäljningsförordningen var ett ransoneringssystem som fick namnet Brattsystemet. Systemet reglerade de privata köpen genom en motbok som registrerade varje köp en individ gjorde. Detta system hade Bratt redan inordnat i Stockholm 1914, via AB Stockholmssystemet. Under perioden från att Bratt skapade systemet i Stockholm och att systemet blev lagstiftat krav hade ett flertal brännvinsförsäljningsbolag infört det Brattska systemet. Under Bratts restriktionssystem och de ransoneringsåtgärderna som togs under krigsåren så växte lönnkrögeriet.[5]
För nykterhetsvänner var inte det Brattska systemet tillräckligt för att motarbeta alkoholens farliga konsekvenser så de menade att ett förbud fortfarande var nödvändigt.[6]
Under Socialdemokraternas elfte kongress bifölls en motion om att ett rusdrycksförbud krävde folkligt stöd med 2/3. Detta stöd skulle bekräftas med en folkomröstning.[7]
År 1921 införde riksdagen möjlighet att anordna rådgivande folkomröstningar för att på detta sätt öka demokratin. Den svenska nykterhetsrörelsen var starkt pådrivande i frågan om en folkomröstning om detta förbud, och nu fanns möjlighet därtill. I andra länder var liknande förbud aktuella, så frågan var i hög grad aktuell.
Rusdrycksförbud i andra länder
- 1918 till 1920: Alkoholförbud i Kanada nationellt, såväl som i flera provinser:
- 1901 till 1948 i Prince Edward Island[8]
- 1919 till 1919 i Quebec
- 1907 till 1992 på Färöarna; begränsad privatimport tilläts från Danmark 1928
- 1914 till 1925: Alkoholförbudet i Sovjetunionen Sovjetunionen och Kejsardömet Ryssland (Kallat сухой закон -"torrlagen")[9]
- 1915 till 1935: Alkoholförbudet på Island (Vin legaliserades 1922, men öl var förbjudet att sälja till 1989)[10]
- 1916 till 1927 i Norge (Starkvin och öl var förbjudna 1917 till 1923)
- 1919 i Ungerska rådsrepubliken, 21 mars till 1 augusti; benämnd szesztilalom
- 1919 till 1932: Förbudslagen i Finland
- 1920 till 1933 i U.S.A. se förbudstiden
Valkampanjen
En folkomröstning anordnades 1922 om fullständigt rusdrycksförbud, gällande framställning, innehav, införande eller överlåtelse av alla slags drycker med mer än 2 1/4 viktprocent alkohol.
I valkampanjen inför omröstningen deltog inga politiska partier, denna sköttes istället av fristående organisationer. Sveriges kommunistiska parti ställde sig emellertid positiva till ett förbud. Frågan man skulle ta ställning till var om man var För eller mot införande av fullständigt rusdrycksförbud.
På ja-sidan stod de starka och välorganiserade nykterhetsorganisationerna. Nej-sidan var betydligt svagare. I början av 1922 bildades Landsföreningen för folknykterhet utan förbud i syfte att arbeta för ett nej.
Förespråkarna för ett nej använde bland annat en affisch av Albert Engström med budskapet Kräftor kräva dessa drycker, och förespråkarna för ett ja använde affischer med texten Spritfloden dränker hem och familjelycka[11].
Resultatet
27 augusti 1922 genomfördes folkomröstningen. 3 302 483 var röstberättigade och av dessa deltog 1 820 452 eller 55,1 procent[12] (vid riksdagsvalet 1921 deltog 54,2 %).
Folkomröstningen slutade mycket jämnt och lite oväntat med att förbudsmotståndarna tog hem segern. 925 097 (50,8 procent) hade röstat mot (nej till) ett förbud och 889 132 (48,8 procent) för (ja). 6 223 röster var ogiltiga eller blanka.[13]
Intressant att notera är att hela 59 procent av männen röstade nej till ett förbud medan endast 41 procent av kvinnorna var negativa – vid valet användes två olika röstsedlar för män och kvinnor.[14] Orsaken var att man ansåg det otänkbart att kvinnors röster skulle få vara utslagsgivande för en lagstiftning som främst rörde män eftersom de tänkte sig att ett förbud då inte skulle få någon legitimitet.[14] Kvinnlig rösträtt infördes i Sverige år 1919 och utan det hade det varit ett mycket tydligare nej i omröstningen.
De regionala skillnaderna var också stora. Norra delen av Sverige var i högre utsträckning för ett totalförbud. På lokal nivå var skillnaderna än större. I Västerbottens län röstade 81 procent för ett förbud. I Malmöhus län gällde det motsatta, och där röstade 81 procent mot ett förbud.[15]
I Lund röstade 10,9 procent för förbudet och 89,1 procent mot. I Jönköping var siffran hela 88 procent för förbud och 12 procent mot. I storstäderna var majoriteten emot ett förbud medan människor på landsbygden röstade för. Skillnaderna i hur man röstade var i stora drag sociologiskt betingade.
Resultatet i tabellform[16]
Län | Totalbefolkningen | Män | Kvinnor | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Ja | Nej | Ja | Nej | Ja | Nej | |||||||
Antal | Andel | Antal | Andel | Antal | Andel | Antal | Andel | Antal | Andel | Antal | Andel | |
Stockholms stad | &&&&&&&&&&021928.&&&&&021 928 | 13,5 % | &&&&&&&&&0141034.&&&&&0141 034 | 86,5 % | &&&&&&&&&&&07680.&&&&&07 680 | 10,0 % | &&&&&&&&&&069503.&&&&&069 503 | 90,0 % | &&&&&&&&&&014248.&&&&&014 248 | 16,6 % | &&&&&&&&&&071531.&&&&&071 531 | 83,4 % |
Stockholms län | &&&&&&&&&&024626.&&&&&024 626 | 33,1 % | &&&&&&&&&&049854.&&&&&049 854 | 66,9 % | &&&&&&&&&&010732.&&&&&010 732 | 26,2 % | &&&&&&&&&&030272.&&&&&030 272 | 73,8 % | &&&&&&&&&&013894.&&&&&013 894 | 41,5 % | &&&&&&&&&&019582.&&&&&019 582 | 58,5 % |
Uppsala län | &&&&&&&&&&021834.&&&&&021 834 | 49,0 % | &&&&&&&&&&022749.&&&&&022 749 | 51,0 % | &&&&&&&&&&&09719.&&&&&09 719 | 40,7 % | &&&&&&&&&&014179.&&&&&014 179 | 59,3 % | &&&&&&&&&&012115.&&&&&012 115 | 58,6 % | &&&&&&&&&&&08570.&&&&&08 570 | 41,4 % |
Södermanlands län | &&&&&&&&&&028255.&&&&&028 255 | 48,1 % | &&&&&&&&&&030488.&&&&&030 488 | 51,9 % | &&&&&&&&&&012386.&&&&&012 386 | 37,5 % | &&&&&&&&&&020646.&&&&&020 646 | 62,5 % | &&&&&&&&&&015869.&&&&&015 869 | 61,7 % | &&&&&&&&&&&09842.&&&&&09 842 | 38,3 % |
Östergötlands län | &&&&&&&&&&050686.&&&&&050 686 | 56,3 % | &&&&&&&&&&039422.&&&&&039 422 | 43,7 % | &&&&&&&&&&022418.&&&&&022 418 | 45,7 % | &&&&&&&&&&026598.&&&&&026 598 | 54,3 % | &&&&&&&&&&028268.&&&&&028 268 | 68,8 % | &&&&&&&&&&012824.&&&&&012 824 | 31,2 % |
Jönköpings län | &&&&&&&&&&068757.&&&&&068 757 | 81,5 % | &&&&&&&&&&015591.&&&&&015 591 | 18,5 % | &&&&&&&&&&031749.&&&&&031 749 | 73,4 % | &&&&&&&&&&011505.&&&&&011 505 | 26,6 % | &&&&&&&&&&037008.&&&&&037 008 | 90,1 % | &&&&&&&&&&&04086.&&&&&04 086 | 9,9 % |
Kronobergs län | &&&&&&&&&&020671.&&&&&020 671 | 47,1 % | &&&&&&&&&&023249.&&&&&023 249 | 52,9 % | &&&&&&&&&&&09985.&&&&&09 985 | 39,2 % | &&&&&&&&&&015497.&&&&&015 497 | 60,8 % | &&&&&&&&&&010686.&&&&&010 686 | 58,0 % | &&&&&&&&&&&07752.&&&&&07 752 | 42,0 % |
Kalmar län | &&&&&&&&&&024590.&&&&&024 590 | 41,9 % | &&&&&&&&&&034059.&&&&&034 059 | 58,1 % | &&&&&&&&&&011389.&&&&&011 389 | 33,5 % | &&&&&&&&&&022624.&&&&&022 624 | 66,5 % | &&&&&&&&&&013201.&&&&&013 201 | 53,6 % | &&&&&&&&&&011435.&&&&&011 435 | 46,4 % |
Gotlands län | &&&&&&&&&&&06875.&&&&&06 875 | 37,3 % | &&&&&&&&&&011550.&&&&&011 550 | 62,7 % | &&&&&&&&&&&03010.&&&&&03 010 | 28,4 % | &&&&&&&&&&&07573.&&&&&07 573 | 71,6 % | &&&&&&&&&&&03865.&&&&&03 865 | 49,3 % | &&&&&&&&&&&03977.&&&&&03 977 | 50,7 % |
Blekinge län | &&&&&&&&&&013358.&&&&&013 358 | 40,3 % | &&&&&&&&&&019781.&&&&&019 781 | 59,7 % | &&&&&&&&&&&06086.&&&&&06 086 | 31,6 % | &&&&&&&&&&013162.&&&&&013 162 | 68,4 % | &&&&&&&&&&&07272.&&&&&07 272 | 52,4 % | &&&&&&&&&&&06619.&&&&&06 619 | 47,6 % |
Kristianstads län | &&&&&&&&&&027205.&&&&&027 205 | 44,7 % | &&&&&&&&&&033605.&&&&&033 605 | 55,3 % | &&&&&&&&&&012393.&&&&&012 393 | 35,3 % | &&&&&&&&&&022718.&&&&&022 718 | 64,7 % | &&&&&&&&&&014812.&&&&&014 812 | 57,6 % | &&&&&&&&&&010887.&&&&&010 887 | 42,4 % |
Malmöhus län | &&&&&&&&&&029470.&&&&&029 470 | 19,4 % | &&&&&&&&&0122295.&&&&&0122 295 | 80,6 % | &&&&&&&&&&011618.&&&&&011 618 | 13,9 % | &&&&&&&&&&072046.&&&&&072 046 | 86,1 % | &&&&&&&&&&017852.&&&&&017 852 | 26,2 % | &&&&&&&&&&050249.&&&&&050 249 | 73,8 % |
Hallands län | &&&&&&&&&&010872.&&&&&010 872 | 25,1 % | &&&&&&&&&&032501.&&&&&032 501 | 74,9 % | &&&&&&&&&&&04692.&&&&&04 692 | 19,4 % | &&&&&&&&&&019503.&&&&&019 503 | 80,6 % | &&&&&&&&&&&06180.&&&&&06 180 | 32,2 % | &&&&&&&&&&012998.&&&&&012 998 | 67,8 % |
Göteborgs och Bohus län | &&&&&&&&&&034931.&&&&&034 931 | 27,1 % | &&&&&&&&&&093777.&&&&&093 777 | 72,9 % | &&&&&&&&&&014600.&&&&&014 600 | 21,4 % | &&&&&&&&&&053580.&&&&&053 580 | 78,6 % | &&&&&&&&&&020331.&&&&&020 331 | 33,6 % | &&&&&&&&&&040197.&&&&&040 197 | 66,4 % |
Älvsborgs län | &&&&&&&&&&046439.&&&&&046 439 | 48,7 % | &&&&&&&&&&048998.&&&&&048 998 | 51,3 % | &&&&&&&&&&019961.&&&&&019 961 | 38,4 % | &&&&&&&&&&032004.&&&&&032 004 | 61,6 % | &&&&&&&&&&026478.&&&&&026 478 | 60,9 % | &&&&&&&&&&016994.&&&&&016 994 | 39,1 % |
Skaraborgs län | &&&&&&&&&&041362.&&&&&041 362 | 55,1 % | &&&&&&&&&&033719.&&&&&033 719 | 44,9 % | &&&&&&&&&&018782.&&&&&018 782 | 44,5 % | &&&&&&&&&&023458.&&&&&023 458 | 55,5 % | &&&&&&&&&&022580.&&&&&022 580 | 68,8 % | &&&&&&&&&&010261.&&&&&010 261 | 31,2 % |
Värmlands län | &&&&&&&&&&057430.&&&&&057 430 | 66,4 % | &&&&&&&&&&029120.&&&&&029 120 | 33,6 % | &&&&&&&&&&026056.&&&&&026 056 | 55,1 % | &&&&&&&&&&021223.&&&&&021 223 | 44,9 % | &&&&&&&&&&031374.&&&&&031 374 | 79,9 % | &&&&&&&&&&&07897.&&&&&07 897 | 20,1 % |
Örebro län | &&&&&&&&&&044538.&&&&&044 538 | 63,5 % | &&&&&&&&&&025571.&&&&&025 571 | 36,5 % | &&&&&&&&&&019852.&&&&&019 852 | 52,3 % | &&&&&&&&&&018111.&&&&&018 111 | 47,7 % | &&&&&&&&&&024686.&&&&&024 686 | 76,8 % | &&&&&&&&&&&07460.&&&&&07 460 | 23,2 % |
Västmanlands län | &&&&&&&&&&030831.&&&&&030 831 | 58,8 % | &&&&&&&&&&021631.&&&&&021 631 | 41,2 % | &&&&&&&&&&013782.&&&&&013 782 | 47,8 % | &&&&&&&&&&015077.&&&&&015 077 | 52,2 % | &&&&&&&&&&017049.&&&&&017 049 | 72,2 % | &&&&&&&&&&&06554.&&&&&06 554 | 27,8 % |
Kopparbergs län | &&&&&&&&&&060587.&&&&&060 587 | 70,3 % | &&&&&&&&&&025538.&&&&&025 538 | 29,7 % | &&&&&&&&&&027424.&&&&&027 424 | 59,6 % | &&&&&&&&&&018568.&&&&&018 568 | 40,4 % | &&&&&&&&&&033163.&&&&&033 163 | 82,6 % | &&&&&&&&&&&06970.&&&&&06 970 | 17,4 % |
Gävleborgs län | &&&&&&&&&&058434.&&&&&058 434 | 70,5 % | &&&&&&&&&&024438.&&&&&024 438 | 29,5 % | &&&&&&&&&&026233.&&&&&026 233 | 59,2 % | &&&&&&&&&&018088.&&&&&018 088 | 40,8 % | &&&&&&&&&&032201.&&&&&032 201 | 83,5 % | &&&&&&&&&&&06350.&&&&&06 350 | 16,5 % |
Västernorrlands län | &&&&&&&&&&058597.&&&&&058 597 | 78,4 % | &&&&&&&&&&016159.&&&&&016 159 | 21,6 % | &&&&&&&&&&028654.&&&&&028 654 | 70,8 % | &&&&&&&&&&011803.&&&&&011 803 | 29,2 % | &&&&&&&&&&029943.&&&&&029 943 | 87,3 % | &&&&&&&&&&&04356.&&&&&04 356 | 12,7 % |
Jämtlands län | &&&&&&&&&&029485.&&&&&029 485 | 72,6 % | &&&&&&&&&&011135.&&&&&011 135 | 27,4 % | &&&&&&&&&&014481.&&&&&014 481 | 63,9 % | &&&&&&&&&&&08194.&&&&&08 194 | 36,1 % | &&&&&&&&&&015004.&&&&&015 004 | 83,6 % | &&&&&&&&&&&02941.&&&&&02 941 | 16,4 % |
Västerbottens län | &&&&&&&&&&043302.&&&&&043 302 | 81,4 % | &&&&&&&&&&&09883.&&&&&09 883 | 18,6 % | &&&&&&&&&&021717.&&&&&021 717 | 74,5 % | &&&&&&&&&&&07430.&&&&&07 430 | 25,5 % | &&&&&&&&&&021585.&&&&&021 585 | 89,8 % | &&&&&&&&&&&02453.&&&&&02 453 | 10,2 % |
Norrbottens län | &&&&&&&&&&034053.&&&&&034 053 | 79,4 % | &&&&&&&&&&&08827.&&&&&08 827 | 20,6 % | &&&&&&&&&&016570.&&&&&016 570 | 71,6 % | &&&&&&&&&&&06585.&&&&&06 585 | 28,4 % | &&&&&&&&&&017483.&&&&&017 483 | 88,6 % | &&&&&&&&&&&02242.&&&&&02 242 | 11,4 % |
Hela riket | &&&&&&&&&0889116.&&&&&0889 116 | 49,0 % | &&&&&&&&&0924974.&&&&&0924 974 | 51,0 % | &&&&&&&&&0401969.&&&&&0401 969 | 40,9 % | &&&&&&&&&0579947.&&&&&0579 947 | 59,1 % | &&&&&&&&&0487147.&&&&&0487 147 | 58,5 % | &&&&&&&&&0345027.&&&&&0345 027 | 41,5 % |
Beslut i riksdagen efter folkomröstningen
Efter folkomröstningen beslutade riksdagen att inte förbjuda vin, spritdrycker och öl utan fortsatte med den restriktiva alkoholpolitiken. Det som avgjorde frågan var att det saknades stöd i Riksdagen för ett totalförbud, då man från konservativt håll främst såg den restriktiva politiken som tillräcklig i sig och från socialdemokratiskt håll ansåg att ett rusdrycksförbud enbart kunde genomföras med ett folkligt stöd på 2/3.[7] Frågan kom därför efter att förbudsmotståndarna segrat att ses som överspelad, och istället för totalförbud började alltfler inom Frisinnade landsföreningen att gå in på den återhållsamma linjen, vilket sprängde partiet i två delar 1924.
Däremot kom flera drycker att förbjudas. Det blev förbjudet att sälja starköl och starkcider i Sverige, men det var fortfarande tillåtet att tillverka dem och sälja på export samt en liten del för medicinskt bruk, och flera ölsorter har även efter förbudet upphävdes behållit ordet "Export" på etiketten.[17] Starkölsförbudet gav upphov till ölkaféer och pilsner som hade en mycket svagare styrka. Motboken som införts under ransoneringsåren under första världskriget bestod fram till 1955 trots att andra ransoneringar från krigstiden upphört. Vidare infördes andra återhållsamma åtgärder som mattvång på restauranger och barer.
Följder
Nykterhetsrörelsen ändrade strategi och istället för förbudsiver kom man i fortsättningen satsa mera på upplysnings- och informationsarbete.[18]
I Umeå försökte man 1923 införa ett nära på totalförbud. Höga åldersgränser infördes och många restauranger fick sina rättigheter indragna. Man införde också ransoner om en liter per månad. Efter protester från polismyndigheten avbröts försöket.[15]
Liberala samlingspartiet delades i två partier, Frisinnade folkpartiet och Liberala riksdagspartiet, 1924. Orsaken var främst åsiktsskillnader i förbudsfrågan.
Se även
Referenser
- ^ ”Folkomröstningar 1922, 1955, 1957, 1980, 1994 och 2003”. Statistiska Centralbyrån. Arkiverad från originalet den 12 september 2012. http://archive.is/2012.09.12-165127/http://www.scb.se/Pages/TableAndChart.aspx?id=223857.
- ^ ”Knappt nej till alkoholförbud i första folkomröstningen”. Statistikmyndigheten SCB. https://www.scb.se/hitta-statistik/redaktionellt/knappt-nej-till-alkoholforbud-i-forsta-folkomrostningen/. Läst 9 juli 2024.
- ^ Johansson, Lennart (1995). Systemet Lagom. sid. 73-74
- ^ Johansson, Lennart (1995). Systemet Lagom. sid. 154-156
- ^ Johansson, Lennart (1995) (på swedish). Systemet lagom : rusdrycker, intresseorganisationer och politisk kultur under förbudsdebattens tidevarv 1900-1922 s, 138. Lund University. https://portal.research.lu.se/portal/en/publications/systemet-lagom--rusdrycker-intresseorganisationer-och-politisk-kultur-under-foerbudsdebattens-tidevarv-19001922(c9a325a4-8522-4739-8381-da1394e4a7e1).html. Läst 20 maj 2021.
- ^ Johansson, Lennart (1995) (på swedish). Systemet lagom : rusdrycker, intresseorganisationer och politisk kultur under förbudsdebattens tidevarv 1900-1922. Lund University. sid. 141. https://portal.research.lu.se/portal/en/publications/systemet-lagom--rusdrycker-intresseorganisationer-och-politisk-kultur-under-foerbudsdebattens-tidevarv-19001922(c9a325a4-8522-4739-8381-da1394e4a7e1).html. Läst 20 maj 2021.
- ^ [a b] Protokoll från SAP:s elfte kongress i Stockholm 8-15 februari 1920
- ^ Heath, Dwight B. (1995). International handbook on alcohol and culture. Westport, CT. Greenwood Publishing Group, p. 21 Litteraturen tycks vara överens om 1948 men olika datum anges för starten av PEIs förbudslagar; 1907 anges som tidigast, men även 1900, 1901 och 1902 anges av andra.
- ^ "Sobering effect: What happened when Russia banned booze"
- ^ Associated Press, "Beer (Soon) for Icelanders", The New York Times, 1988-05-11 (läst 2021-04-17)
- ^ ”Kungliga Biblioteket ur Webarchieve 20070822 - Affischsamlingen - Affischer till folkomröstningar”. Arkiverad från originalet den 22 augusti 2007. https://web.archive.org/web/20070822181535/http://www.kb.se/Af/Folkomrostningar/Folkomrostning.htm.
- ^ ”Ja och nej till euron (pdf)”. Arkiverad från originalet den 3 september 2006. https://web.archive.org/web/20060903225336/http://www.scb.se/statistik/ME/ME0201/2004H01/ME0201_2004H01_BR_ME09ST0401.pdf#search=%22rusdrycksf%C3%B6rbund%22. Läst 28 september 2006.
- ^ Nykterhetsrörelsen i Nordisk familjebok (andra upplagans supplement, 1925)
- ^ [a b] ”När kvinnornas röster inte räknades”. Demokrati100.se. 25 augusti 2020. http://demokrati100.se/nar-kvinnornas-roster-inte-raknades/. Läst 29 augusti 2020.
- ^ [a b] ”Systembolaget - Historien om Systembolaget”. Arkiverad från originalet den 27 september 2006. https://web.archive.org/web/20060927120947/http://www.systembolaget.se/Applikationer/Knappar/OmSystembolaget/Systembolagshistoria.htm.
- ^ ”Förbudsomröstningens slutresultat”. Nya Folkets röst. 1922. Arkiverad från originalet den 13 november 2022. https://web.archive.org/web/20221113174642/http://www.folkirorelse.se/Content/2137/folkirorelse096.pdf. Läst 1 september 2016.
- ^ "Små mer eller mindre kända museer 2. Bryggerimuseet i Arboga" (vid 2m36s), svtplay.se, 7 december 2022.
- ^ ”IOGT-NTO-rörelsen Kronoberg - Mer historia”. Arkiverad från originalet den 9 oktober 2007. https://web.archive.org/web/20071009094120/http://www.iogt.info/Historia_2.htm.