Zeljasta biljka
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bc/Doperwt_rijserwt_peulen_Pisum_sativum.jpg/150px-Doperwt_rijserwt_peulen_Pisum_sativum.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6a/Parsley_Curled.jpg/150px-Parsley_Curled.jpg)
Zeljasta biljka je životna forma biljaka, koja ne obrazuje sekundarno tkivo (kambijum i felogen) usled čega ne dolazi do debljanja.[1] Njihovo stablo je meko, sočno i kod većine zeleno (ima ulogu u fotosintezi). Nadzemni izdanci ovih biljaka, u predelima sa nepovoljnim delom godine, izumiru na kraju vegetacionog perioda.
Na osnovu dužine života, zeljaste biljke podeljene su na:
- jednogodišnje, koje počinju i završavaju životni ciklus u jednom vegetacionom periodu (npr. grašak, tikva, kukuruz, pšenica);
- dvogodišnje, u prvoj godini obrazuju listove, rastu i stvaraju rezerve hrane, da bi u drugoj godini cvetale, donele plod i seme i umrle (npr. mrkva, peršun, šećerna repa, cvekla);
- višegodišnje ili perene, kojima na kraju svake vegetacione sezone izdanci umiru, a biljke nepovoljni period godine preživljavaju u vidu pupoljaka iz kojih se na početku sledeće vegetacione sezone obrazuju novi izdanci (npr. maslačak, detelina, perunika).
Reference
- ↑ Gray's Manual of Botany, American Book Co. 1889
Povezano
![]() | Ovaj članak o biljci je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako što ćete ga proširiti. |