Šavkat Mirzijajev
Šavkat Mirzijajev | |
![]()
| |
2. predsjednik Uzbekistana | |
Na dužnosti | |
Dužnost preuzeo 14. decembar 2016. privremeni: 8. septembar 2016. – 14. decembar 2016. | |
Predsjednik vlade | Abdula Aripov |
---|---|
Prethodnik | Nigmatila Juldašev (privremeni) |
3. premijer Uzbekistana | |
Na dužnosti 12. decembar 2003. – 14. decembar 2016. | |
Predsjednik | Islam Karimov Nigmatila Juldašev (privremeni) sam (privremeni) |
Zamjenik | Abdula Aripov Ergaš Šoismatov Abdula Aripov |
Prethodnik | Otkir Sultonov |
Nasljednik | Abdula Aripov |
Rođen/a | 24. 7. 1957. (1957-07-24) (dob: 67) Džizaška regija, Uzbečka SSR, SSSR |
Politička stranka | Samopožrtvovna nacionalna demokratska stranka (–2008) Demokratska stranka narodnog preporoda (2008–2016) Liberalna demokratska stranka (2016–) |
Suprug/a | Ziroathon Hošimova |
Religija | islam |
Šavkat Mirzijajev (Džizaška regija, 24. 7. 1957. – ), predsjednik Uzbekistana od 14. decembra 2016. godine. Od 12. decembra 2003. do 14. decembra 2016. bio je premijer Uzbekistana, a od 8. septembra do 14. decembra 2016. prijelazni predsjednik nakon smrti Islama Karimova.
Karijera
Prije stupanja na položaj uzbekistanskog premijera Mirzijojev je bio prvo guverner granične pokrajine, a potom Samarkanda između 2001. i 2003. godine. U svojoj političkoj, premijerskoj aktivnosti Šavkat je postao najpoznatiji po zahlađenju državnih odnosa s SAD nakon pokušaja državnog udara 2005. godine i jačanju političko-ekonomskih aktivnosti s Južnom Korejom što je dovelo do ugovora o prodaji uranija[1] i povećanju trgovine među državama od 40% između 2005. i 2006. godine.[1] Nakon smrti dugogodišnjeg uzbekistanskog predsjednika Islama Karimova 2. septembra 2016. godine, Mirzijojev je imenovan prijelaznim predsjednikom. Na predsjedničkim izborima 4. decembra uvjerljivo je pobijedio s osvojenih 88,6% glasova. Dužnost je preuzeo na inauguraciji 14. decembra. Pobjeda Mirzijojeva je bila očekivana jer je od početka slovio kao favorit. Iako je obećao nasljedovati politiku svog prethodnika, početak njegove vladavine obilježavaju reforme društva, a posebno su vidljive promjene u vanjskoj politici.[2] Pokrenuo je proces obnove odnosa s Kirgistanom i Tadžikistanom koji su u vrijeme Karimova bili ozbiljno narušeni.[3][4] Mnogo medijske pozornosti izazvao je posjet turskog predsjednika Recepa Tayyipa Erdogana Uzbekistanu u novembru 2016. gdje je dogovorena obnova također narušenih odnosa između dvije zemlje. Prvi je to posjet Erdogana Uzbekistanu nakon više od 13 godina.[5] Uzbekistan je po prvi put nakon 1994. posjetio i bjeloruski predsjednik Aleksandar Lukašenko.[6]
Reference
- ↑ 1,0 1,1 "South Korea, Uzbekistan Sign Uranium Deal", RadioFreeEurope/RadioLiberty, 25. 9. 2016.
- ↑ „New Uzbekistan president’s conciliatory tack brings hope of change”. Financial Times.
- ↑ „Uzbekistan: Mirziyoyev Flirting With Regional Reset?”. Eurasianet.org. Pristupljeno 29. 9. 2016.
- ↑ https://www.ft.com/content/92a19386-baf0-11e6-8b45-b8b81dd5d080
- ↑ Uzbekistan Daily: President of Turkey to pay official visit to Uzbekistan
- ↑ http://president.gov.by/en/news_en/view/working-visit-to-uzbekistan-14580/[mrtav link]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/15px-Commons-logo.svg.png)