Risipeni, Fălești
Risipeni | |
— Sat-reședință — | |
![]() ![]() Risipeni Risipeni (Moldova) | |
Coordonate: 47°27′35″N 27°40′01″E ({{PAGENAME}}) / 47.4597222222°N 27.6669444444°E | |
---|---|
Țară | ![]() |
Raion | Fălești |
Comună | Risipeni |
Prima atestare | 25 iunie 1598[1][2] |
Fus orar | EET (+2) |
- Ora de vară (DST) | EEST (+3) |
Cod poștal | MD-5946 |
Prefix telefonic | 259 |
Prezență online | |
GeoNames ![]() | |
Modifică date / text ![]() |
Risipeni este satul de reședință al comunei cu același nume din raionul Fălești, Republica Moldova.
Între Risipeni și Izvoare este amplasată rezervația peisagistică Izvoare–Risipeni.[3]
Istorie
Satul Risipeni apare pentru prima dată în documentele scrise într-un act prin care preotul Toader și preotul Irimia de la biserica domnească din Iași adeveresc vinderea de către Drăgan, Toader (din Risipeni) și Mâlcomiș a părților lor de ocină satului Dănești, ținutul Iași, lui Nicanor fost mitropolit:[4][5][6]
„Iată dar noi, popa Toader și popa Eremia de la biserica domnească din Iași și Toma al lui Silionco, de asemenea, mărturisim că a venit înaintea noastră Drăgan, fiul lui Filip din Ștornești, și astfel a mărturisit în fața noastră că a vândut partea lui cât i se va alege din sat din Dănești, care este pe Prut, părintelui nostru, fostului mitropolit Nicanor, pe 50 de zloți tătărești. De asemenea, părintele nostru Nicanor s-a ridicat și a plătit 4 6 de zloți în mâinile lui Drăgan, bani gata; și 4 zloți să aibă a-i da când îi va face lui ispisoc.
Și iarăși, Toader, nepotul lui Drăgan, fiul lui Cernea din Răsăpeni, a vândut partea lui, cât se va alege, de asemenea din Dănești, tot pe 50 de zloți. Și a luat Toader banii lui toți gata, 50 de zloți.
…
Aceasta mărturisim noi, oricând va fi, să se știe.
Și am scris în anul 7106 <1598> iunie 25.”
Ispravnic: eu, popa Ștefan din Iași.
Recensământul din anul 1772, organizat la la comanda mareșalului rus Piotr Rumianțev-Zadunaiski cu scopul de a stabili rezervele materiale locale de aprovizionare a armatei țariste în războiul cu Imperiului Otoman, înregistrează satul Răsipeni în ocolul Turiei, ținutul Iași, cu 34 de gospodării birnici, nesupuși taxei - 1 preot, 54 mazili, 1 ruptaș; eliberați de plata birului - 1 văduvă, 1 copil de casă, 22 călărași hatmani, 2 scutelnici.[7]
Conform cartografiei din 1803 satul Risipeni este inclus în ocolul Turiei, ținutul Iași, are 5 de birnici, care plătesc anual suma de 32 lei, și 6 breslași birnici, care plătesc anual suma de 56 lei.[8]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/18/Circle_frame.svg/200px-Circle_frame.svg.png)
Structura etnică a populației, 1930
Români (96,7%)
Evrei (1,6%)
Ruși (0,9%)
Alte etnii (0,8%)
Datele statistice din anii 1923-1924 consemnează în satul Risipeni 1420 bărbați, 1458 femei, 534 de clădiri și 540 de menaje (gospodării), inclusiv satul Bocșa. În domeniul economic activau o gospodărie boierească (cu 11 case locuite), cooperativa agricolă „Risipeni”, 1 moară de vânt, 2 băcănii (deținute de Șapșă Leventu, Herlcu Ștacher). Puterea administrativă era reprezentată primărie, primar (1923) – Maftei Rusu, notar – Vasile Brașovan, post de jandarmi, agent sanitar. În sfera socială exista o biserică – preot paroh Dumitru Sberea, o școală primară mixtă (de fete și băieți) – învățător Dumitru Sberea, poștă rurală.[9][10]
La recensământul general al populației din 1930 în Risipeni s-au înregistrat 848 locuitori, inclusiv: români – 820 persoane, ruși – 8 persoane, evrei – 14 persoane și 6 romi. Conform structurii lingvistice, 824 locuitori au indicat limba română în calitate de limbă maternă, 10 persoane – limba rusă, 8 persoane – limba idiș și 6 persoane – limba romă.[11]
Activitatea economică era reprezentată de 1 băcănie (deținută de Dumitru Brașovanu), 1 cizmar (Anton Cazimir), 1 fierar (Nichifor Cojocaru) și câteva grădini de zarzavat (Ion I. Brașoveanu, Dumitru I. Brașoveanu, Anton Tataru, Ioan Tataru).[12]
Personalități
- Nicolae Rusu (n. 26 februarie 1948) - prozator moldovean;
- Maia Sandu (n. 24 mai 1972) - președinte al Republicii Moldova, prim-ministru, deputat în Parlamentul Republicii Moldova, ministrul al Educației;
- Vasile Ursachi (n. 13 august 1938) - deputat în primul Parlament al Republicii Moldova.
Note
- ^ Nicu, Vladimir. Localitățile Moldovei în documente și cărți vechi: Îndreptar bibliografic. Volumul 2: M-Z. Chișinău: Universitas, 1991, pp. 181. ISBN 5-362-00842-0
- ^ Anatol Eremia, Viorica Răileanu. Localitățile Republicii Moldova: Ghid informativ documentar istorico-geografic, administrativ-teritorial, normativ-ortografic. Chișinău: „Litera AVN“ SRL, 2009, pp. 141. ISBN 978-9975-74-064-7
- ^ „Legea nr. 1538 din 25.02.1998 privind fondul ariilor naturale protejate de stat”. Parlamentul Republicii Moldova. Monitorul Oficial. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Catalogul documentelor moldovenești din arhiva istorică centrală a statului. Volumul I (1381-l620). București: Direcția Arhivelor Statului, 1957, pp. 246.
- ^ Documente privind Istoria României. A Moldova. Veacul XVI. Volumul II (1591-1600). București: Editura Academiei Republicii Populare Române, 1952, pp. 232.
- ^ Documente privitoare la istoria orașului Iași. Volumul I: Acte interne (1408-1660). Iași: Editura Dosoftei, 1999, pp. 69-70.
- ^ Dmitriev, P.G.; Sovetov, P. V. Moldova în epoca feudalismului. Volumul 7. Partea 1: Recensămintele populației Moldovei din anii 1772-1773 și 1774. Chișinău: Știința, 1975, pp. 201.
- ^ Codrescu, Th. Uricariul sau Colecțiunea de diferite acte care pot servi la istoria românilor. Volumenul VIII. Iași: Tipo-Litografia Buciumul Român, 1886, pp. 340.
- ^ Dicționarul statistic al Basarabiei. Chișinău: Tipografia societății anonime „Glasul Poporului”, 1923, pp. 50-51.
- ^ Anuarul „Socec” al României-Mari = "Socec" Annuary of the Great-Roumania. Volume II, (Provincia). București: Editura „Socec & Co.” Soc. Anon, pp. 27.
- ^ Recensământul General al Populației României din 29 Decemvrie 1930. Vol. II: Neam, limbă maternă, religie. Partea 1:Neam, limbă maternă. București: 1938, pp. 50-51.
- ^ Anuarul României pentru comerț, industrie, meserii și agricultură. București: Editura Rudolf Mosse, S.A., 1928, pp. 803.