Artur Phleps
Artur Phleps | |
![]() | |
Date personale | |
---|---|
Născut | [1] ![]() Biertan, Sibiu, România ![]() |
Decedat | (62 de ani)[1] ![]() Arad, România[2] ![]() |
Cauza decesului | mort în luptă[*] ![]() |
Cetățenie | ![]() ![]() |
Ocupație | universitar[*] militar ![]() |
Limbi vorbite | limba română ![]() |
Activitate | |
Ramura | Waffen-SS ![]() |
Gradul | Obergruppenführer[*][[Obergruppenführer (general's rank in the Schutzstaffel (SS))|]] ![]() |
Bătălii / Războaie | Primul Război Mondial Al Doilea Război Mondial ![]() |
Decorații și distincții | |
Decorații | Deutsches Kreuz in Gold[*][[Deutsches Kreuz in Gold |]] Crucea de Fier cu Frunze de Stejar în grad de cruce[*] Ordinul național „Steaua României” ![]() |
Modifică date / text ![]() |
Artur Martin Phleps (n. 29 noiembrie 1881, Biertan, comitatul Târnava Mare, Austro-Ungaria – d. 21 septembrie 1944, Șimand, Arad) a fost ofițer în armata imperială și regală austro-ungară, apoi instructor la Academia Militară Regală a României. Ulterior a devenit general-locotenent, comandant al trupelor de vânători de munte ale Regatului României. După intrarea României în război de partea Germaniei Naziste s-a transferat la Waffen-SS, unde a devenit comandantul Diviziei nr. 7 Prinz Eugen. A fost capturat de sovietici și executat lângă Arad.
Originea și studiile
A fost fiul medicului Gustav Phleps și al soției acestuia, Sofie, născută Stolz. Medicul Gustav Phleps se stabilise în Transilvania venind din Silezia austriacă.
După ce a absolvit școala la Sibiu a urmat cursurile Academiei Militare Imperiale din Pressburg (Bratislava).
Cariera militară
După absolvire a devenit ofițer în Armata Comună și în timpul Primului Război Mondial a luptat pe frontul din Galiția, la sfârșitul războiului ajungând la gradul de locotenent-colonel.
După terminarea războiului și destrămarea Austro-Ungariei s-a reîntors în locurile natale și a devenit ofițer în armata română. La început a fost instructor la Academia Tehnică Militară din București și mai apoi, având gradul de general-locotenent, a devenit comandantul trupelor de vânători de munte, transformându-le într-o armă modernă, elită a armatei române. De menționat că arma vânători de munte exista din 1917 în armata română, dar nu era o armă cu performanțe deosebite ca organizare și doctrină de luptă. Cel care a organizat-o și pregătit-o ca o armă de elită a fost Artur Phelps.
În 1940 a fost trecut în rezervă după ce a criticat corupția de la vârful armatei. În 1941 a părăsit armata română pentru a se înrola în forțele germane. Devine membru al Waffen-SS, fiind comandantul Diviziei 7 SS Prinz Eugen, formată din voluntari etnici germani din Serbia, Bulgaria, Croația și România și al Corpului 5 SS Vânători de munte (nou format). Divizia aflată sub comanda sa a fost acuzată de multe crime de război în Serbia în războiul anti-partizani pe care l-a dus. În septembrie 1944 a fost trimis în vestul României pentru a evalua situația retragerii forțelor armate germane din România în urma ieșirii României din alianța cu Germania. A fost capturat de armata sovietică la 21 septembrie 1944 la Șimand, lângă Arad, unde a fost executat.
Decorații
- Ordinul Steaua României
- 12 martie 1920[3]
- 28 februarie 1933[3]
- Ordinul Coroana României
- Comandor, la 1 ianuarie 1927[3]
- Mare Cruce, la 10 mai 1939[3]
- Crucea de Fier
- Cavaler, la 4 iulie 1943[4]
Note
- ^ a b „Artur Phleps”, Gemeinsame Normdatei, accesat în
- ^ „Artur Phleps”, Gemeinsame Normdatei, accesat în
- ^ a b c d Thomas & Wegmann 1994, p. 149.
- ^ Veit Scherzer, Ritterkreuzträger 1939–1945. Die Inhaber des Eisernen Kreuzes von Heer, Luftwaffe, Kriegsmarine, Waffen-SS, Volkssturm sowie mit Deutschland verbündete Streitkräfte nach den Unterlagen des Bundesarchivs. 2. Auflage. Scherzers Militaer-Verlag, Ranis/Jena 2007, ISBN 978-3-938845-17-2, p. 593.
Bibliografie
- Hans Bergel: Würfelspiele des Lebens: Vier Portraits bedeutender Siebenbürger. Conrad Haas, Johann Martin Honigberger, Paul Richter, Arthur Phleps („Zarurile vieții: Patru portrete ale unor transilvăneni de seamă”), München 1972.
- Hans Bergel: Phleps (Stolz) Artur. În: Österreichisches Biographisches Lexikon 1815–1950 (ÖBL) (Lexiconul biografic austriac). Vol. 8, Editura Academiei Științifice din Viena, 1983, ISBN 3-7001-0187-2, p. 45 f. (Direktlinks auf p. 45, S. 46)
- Thomas Casagrande: Die volksdeutsche SS-Division "Prinz Eugen". Die Banater Schwaben und die nationalsozialistischen Kriegsverbrechen, Campus Verlag, Frankfurt/Main 2003
- Paul Milata: Zwischen Hitler, Stalin und Antonescu: Rumäniendeutsche in der Waffen-SS. Böhlau Verlag, Köln 2007, ISBN 978-3-412-13806-6
- Andreas Schulz und Dieter Zinke: Deutschlands Generale und Admirale – Teil V: Die Generale der Waffen-SS und der Polizei 1933-1945, 3. Band, Biblio-Verlag Bissendorf 2008 (ISBN 3-7648-2375-5)
- Thomas, Franz (). Die Eichenlaubträger 1939–1945 Band 2: L–Z [The Oak Leaves Bearers 1939–1945 Volume 2: L–Z] (în German). Osnabrück, Germany: Biblio-Verlag. ISBN 978-3-7648-2300-9. Mentenanță CS1: Limbă nerecunoscută (link)
Legături externe
- Artur Phleps aus der Reihe Die totgeschwiegene Dimension /Kritische Blätter zur Geschichtsforschung und Ideologie von Klaus Popa Arhivat în , la Wayback Machine.
- Volksdeutsche Manipuliermasse in der SS-Division „Prinz Eugen“