Maxwell Anderson
Maxwell Anderson | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | James Maxwell Anderson 15. des. 1888[1][2][3][4] ![]() Atlantic i Pennsylvania | ||
Død | 28. feb. 1959[1][2][3][4]![]() Stamford i Connecticut slag | ||
Beskjeftigelse | Dramatiker og lyriker | ||
Utdannet ved | University of North Dakota[5] Stanford University University of North Dakota College of Arts and Sciences | ||
Ektefelle | Margaret Haskett (1911-31) (død) Gertrude «Mab» Higger (samboer) (1931-53) (selvmord) Gilda Hazard (1954-57) | ||
Nasjonalitet | USA[5] | ||
Medlem av | American Academy of Arts and Letters | ||
Utmerkelser | Pulitzerprisen for drama (1933) (for verk: Both Your Houses)[6] Æresdoktor ved Columbia University | ||
Maxwell Anderson på Commons |
Maxwell Anderson (15. desember 1888 i Atlantic, Pennsylvania, død 28. februar 1959 i Stamford, Connecticut) var en amerikansk dramatiker og lyriker.
Bakgrunn og virke
Anderson studerte engelsk litteratur ved University of North Dakota i Grand Forks og ble senere ansatt som rektor ved høystadieskole i Minnewaukan i Nord-Dakota, men ble avskjediget da han snakket om sine pasifistiske meninger overfor elevene.[trenger referanse] Han flyttet da til California og fortsatte sine studier ved Stanford University i Silicon Valley. Etter dette arbeidet han som lærer ved et gymnas i San Francisco inntil han på nytt fikk avskjed etter å ha gitt sin støtte til en elev som var motstander av våpen.[trenger referanse]
Etter sine forsøk som lærer fikk en stilling i dagspressen og flyttet etterhvert til New York. Her begynte å skrive teaterstykker samtidig som han jobbet som journalist. Etter en tid jobbet han utelukkende for teateret.
Han skrev et stort antall velkjente skuespill og han var en av de meget få dramatikere som skrev på blankvers.[trenger referanse] I 1933 fikk han Pulitzerprisen for drama for sitt politiske drama Both Your Houses.
Anderson trodde sterkt på menneskets verdighet, humanisme er kanskje et for sterkt ord, og mange av hans skuespill fokuserer på sammenhenger som frihet og rettferdighet.[trenger referanse] Anderson kan sannsynligvis få æren for at poesi ble populært i moderne drama.[trenger referanse] Han valgte å skrive i ensomhet, foretrakk å skrive i spiralbudne notatblokker for hånd, og avslo å være tilstede på premierene av sine egne stykker.[trenger referanse]
Han nøt stor kommersiell suksess med en rekke teaterstykker som hadde handling fra tudortiden. Et bestemt stykke, Anne of the Thousand Days, fortellingen om Henrik VIII av Englands ekteskap og henrettelse av Anne Boleyn, var en stor suksess på scenen i 1948, men ble ikke filmatisert før etter 21 år, kanskje på grunn av sensuren ettersom ordet «bastard» ble brukt flere ganger og stykkets åpne diskusjon om seksuelle forhold.[trenger referanse] Det hadde premiere på Broadway med Rex Harrison og Joyce Redman i hovedrollene, og i 1969 ble det en Oscar-vinnende film (for kostymer) med Richard Burton og Geneviève Bujold i de samme rollene. Teaterstykket blir fortsatt framført i dag.[trenger referanse]
Et annet av hans tudorstykker, Elizabeth the Queen, ble laget film av under tittelen The Private Lives of Elizabeth and Essex (1939) med skuespilleren Bette Davis i den kvinnelige hovedrollen og Errol Flynn som den mannlige kjekkasen. En av hans andre stykker som også involverte Elizabeth I av England var Mary of Scotland (1936) ble også filmatisert, men ikke med samme suksess i 1936 med Katharine Hepburn som Maria I av Skottland, Fredric March som jarlen av Bothwell og Florence Eldridge som dronning Elizabeth. Teaterstykket har dog vært en suksess på Broadway med Helen Hayes i hovedrollen.[trenger referanse]
Privatliv
Anderson giftet seg med Margaret Haskett, en tidligere klassekamerat, den 1. august 1911 i Bottineau i North Dakota. De fikk tre sønner, Quentin, Alan og Terence. Margaret døde av kreft den 22. februar 1931. Anderson bodde deretter med Gertrude «Mab» Higger fra og med oktober 1933. En datter, Hesper, ble født 2. august 1934. Gertrude begikk selvmord den 21. mars 1953 og hennes datter Hesper (som var filmmanusforfatter til filmen Children of a Lesser God, skrev en bok med tittelen South Mountain Road: A Daughter's Journey of Discovery om hvordan hun etter morens selvmord oppdaget at foreldrene aldri hadde vært gift. Maxwell Anderson giftet seg likevel en gang til, da til Gilda Hazard den 6. juni 1954.
Anderson døde i Stamford i Connecticut, den 28. februar 1959, to dager etter at han hadde fått et slag.[trenger referanse]
Skuespill og musikkspill
- White Desert – 1923
- What Price Glory – 1924 – et krigsdrama
- First Flight – 1925 – skrevet sammen med Laurence Stallings (intet til felles med en Star Trek-episode med samme tittel.)
- The Buccaneer – 1925 (et skuespill som ikke har noe å gjøre med filmene fra 1938 og 1958 med samme tittel)
- Outside Looking In (skuespill) – 1925
- Saturday's Children – 1927
- Gods of the Lightning – 1929 (skrevet sammen med Harold Nickerson)
- Gypsy – 1928 – (ikke den senere musicalen av Arthur Laurents, Jule Styne, og Stephen Sondheim, ikke beslektet bortsett fra tittelen)
- Elizabeth the Queen – 1930 – et historisk drama i blankvers
- Night Over Taos – 1932
- Both Your Houses – 1933 -- Pulitzerprisen for drama
- Mary of Scotland – 1933 – et historisk drama i blankvers
- Valley Forge – 1934
- Winterset – 1935 – en tragedie på vers inspirert av saken mot anarkistene Sacco og Vanzetti – Første «Annual New York Drama Critics Circle Award»
- The Masque of Kings – 1936
- The Wingless Victory – 1936
- Star-Wagon – 1937
- High Tor – 1937 (gitt «New York Drama Critics Circle Award»)
- The Feast of Ortolans – 1937 – skuespill i en akt
- Knickerbocker Holiday – 1938 – bok og lyrikk
- Second Overture – 1938 – skuespill i en akt
- Key Largo – 1939
- Journey to Jerusalem – 1940
- Candle in the Wind – 1941
- The Miracle of the Danube – 1941 – skuespill i en akt
- The Eve of St. Mark – 1942
- Your Navy – 1942 – skuespill i en akt
- Storm Operation – 1944
- Letter to Jackie – 1944 – skuespill i en akt
- Truckline Café – 1946
- Joan of Lorraine (delvis skrevet i blankvers) – 1946
- Anne of the Thousand Days – 1948 – historisk drama i blankvers
- Lost in the Stars – 1949 – bok og lyrikk
- Barefoot in Athens – 1951
- The Bad Seed – 1954
- High Tor – 1956 (TV)
- The Day the Money Stopped – 1958 – (skrevet sammen med Brendan Gill)
- The Golden Six – 1958
Bøker
- You Who Have Dreams – 1925 – poesi og en bok om poesi
- The Essence of Tragedy and Other Footnotes and Papers – 1939 – essay
- Off Broadway Essays About the Theatre – 1947 – essay
- Notes on a Dream – 1972 – poesi
Referanser
- ^ a b Encyclopædia Britannica Online, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Maxwell-Anderson, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Gemeinsame Normdatei, besøkt 28. april 2014[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Proleksis Encyclopedia, Proleksis enciklopedija-ID 8595[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Babelio, oppført som James Maxwell Anderson, Babelio forfatter-ID 146723[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Nouveau Dictionnaire des auteurs de tous les temps et de tous les pays, side(r) 91, bind 1[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.pulitzer.org[Hentet fra Wikidata]
Litteratur
- Maxwell Anderson-dokumentsamlingen blir oppbevart ved Harry Ransom Humanities Research Center ved University of Texas, Austin.
- En annen betydningsfull samling av Maxwell Anderson-dokumenter blir oppbevart ved Elwyn B. Robinson Department of Special Collections ved Chester Fritz Library hos University of North Dakota.
- Shivers, Alfred, The Life of Maxwell Anderson (New York: Stein and Day, 1983)
- The National Cyclopedia of American Biography vol. 60: pp. 323-325
- Dictionary of American Biography, Supplement Six: pp. 14-16
- Bibliography by M. Cox (1958, repr. 1974)
Eksterne lenker
- (en) Maxwell Anderson – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- (en) Maxwell Anderson på Internet Movie Database
- (no) Maxwell Anderson hos Sceneweb
- (sv) Maxwell Anderson i Svensk Filmdatabas
- (da) Maxwell Anderson på Filmdatabasen
- (da) Maxwell Anderson på Scope
- (fr) Maxwell Anderson på Allociné
- (en) Maxwell Anderson på AllMovie
- (en) Maxwell Anderson hos The Movie Database
- (en) Maxwell Anderson hos Internet Broadway Database
- (en) Maxwell Anderson på Discogs
- (en) Maxwell Anderson på MusicBrainz
- (en) Maxwell Anderson på Last.fm
- (en) Maxwell Anderson på AllMusic
- (en) Maxwell Anderson hos American National Biography
Portal: Litteratur
- v
- d
- r
- George Kelly (1926)
- Paul Green (1927)
- Eugene O’Neill (1928)
- Elmer Rice (1929)
- Marc Connelly (1930)
- Susan Glaspell (1931)
- George S. Kaufman / Morrie Ryskind / Ira Gershwin (1932)
- Maxwell Anderson (1933)
- Sidney Kingsley (1934)
- Zoe Akins (1935)
- Robert E. Sherwood (1936)
- Moss Hart / George S. Kaufman (1937)
- Thornton Wilder (1938)
- Robert E. Sherwood (1939)
- William Saroyan (1940)
- Robert E. Sherwood (1941)
- Thornton Wilder (1943)
- Mary Chase (1945)
- Russel Crouse / Howard Lindsay (1946)
- Tennessee Williams (1948)
- Arthur Miller (1949)
- Richard Rodgers / Oscar Hammerstein II / Joshua Logan (1950)
Hele listen: (1918–1925) • (1926–1950) • (1951–1975) • (1976–2000) • (2001–)