Kvadrert
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1d/Norrbotten_l%C3%A4n_vapen.svg/250px-Norrbotten_l%C3%A4n_vapen.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/da/V%C3%A4stra_G%C3%B6taland_vapen.svg/250px-V%C3%A4stra_G%C3%B6taland_vapen.svg.png)
Kvadrert eller firedelt er en inndeling i fire deler av et skjold eller et felt i et våpenskjold. Kvadrert eller firedelt brukes i fagmessige, heraldiske beskrivelser (blasoneringer) av våpenskjold.
Noen sondrer mellom kvadrert der to og to av delene er like, mens de bruker firedelt der dette ikke er tilfellet. Ordbruken er imidlertid ikke fast og konsekvent.
Inndeling i fire felter forekommer allerede i middelalderen og i alle land med europeisk heraldikk, samt for både offentlige og private våpenskjold.
Fordi norske kommunevåpen etter ca. 1930, er underlagt strenge krav om enkelhet, har de ikke skjold inndelt i fire. Dette er annerledes i mange andre land, særlig har Storbritannia mange skjold i fire eller flere inndelinger.
I unionstidene med Danmark og Sverige brukte kongemakten sammensatte våpen med fire og enda flere inndelinger. Blant konger og fyrster ble det tidlig vanlig å kombinere flere våpen i et sammensatt våpen, både med fire og flere felter. Dette ses fortsatt bl.a. i riksvåpen og kongevåpen i Danmark, Spania, Storbritannia og Sverige.
Fra 1600-tallet var det vanlig at folk som monarkene tildelte adelstitler, som greve og friherre eller baron, fikk våpen med skjold inndelt i fire eller flere felter. Også sjøheltene Tordenskiold og Cort Adeler fikk firedelte våpen, selv om de var uten slike titler. Både firedelte skjold og adelstitler fikk blant annet Ludvig Holberg samt enkelte grener av slektene Adeler, Løvenskiold, Rosenkrantz og Wedel Jarlsberg.
Skandinaviske heraldikere som tar seg våpen i vår tid, velger bare sjelden firedelte skjold.
Litteratur
- C. M. Munthe: «Norske slegtsmerker», Norsk slektshistorisk tidsskrift, bd. I, Oslo 1928
- Hans Cappelen: «Norske slektsvåpen», Oslo 1969 (2. opplag Oslo 1976)
- Herman L. Løvenskiold: «Heraldisk nøkkel», Oslo 1978
- Jan Raneke (redaktør): «Nordisk heraldisk terminologi», Lund 1987 (med heraldiske faguttrykk på bokmål og nynorsk)
- Harald Nissen og Monica Aase: Segl i Universitetsbiblioteket i Trondheim, (Trondheim 1990)
Utenlandsk
- le Baron Stalins: «Vocabulaire-Atlas Héraldique en six Langues: Francais-English-Deutsch-Español-Italiano-Nederlandsch», Paris 1952
- Carl-Alexander von Volborth: «Alverdens heraldik i farver», Politikens Forlag, København 1972 (oversatt av Sven Tito Achen)
- Sven T. Achen: «Danske adelsvåbener», København 1973
- Ottfried Neubecker: «Heraldik. Kilder, brug, betydning», København 1979 (oversatt og bearbeidet for Skandinavia av Nils G. Bartholdy)
- Carl-Alexander von Volborth: «Heraldry – Customs, Rules and Styles», Dorset 1981
- Jan Raneke: «Svensk adelsheraldik», Malmö 1990
- Magnus Bäckmark och Jesper Wasling: «Heraldiken i Sverige», Lund 2001
- v
- d
- r
- Blasonering
- Differensiering
- Brisyre
- Tinktur
- Heraldisk forkortelse
- Heraldisk stil
- Heraldisk høyre og venstre
- Kurtoasi
Metaller | |
---|---|
Pelsverk |
|
Øvrig |
- Skjold
- Hjerteskjold
- Felt
- Figur
- Vulst
- Rangkrone
- Hjelm
- Hjelmtegn
- Hjelmklede
- Krone
- Valgspråk/Motto
- Skjoldholder
- Våpenkappe
- Ordenskjede
- Postament
- Skjoldbord
- Skjoldfot
- Skjoldhode
- Delt
- Skrådelt
- Kløvet
- Firdelt
- Bjelke
- Skråbjelke
- Flanke
- Sparre/Sjevron
- Stolpe
- Snitt
- Anker
- Borg
- Drage
- Due
- Dødningehode
- Enhjørning
- Firblad
- Fortuna
- Griff
- Guds lam
- Halvmåne
- Hammer
- Havfrue
- Hjerte
- Justitia
- Kors
- Leopard
- Lilje
- Linnorm
- Løve
- Pelikan
- Posthorn
- Rikseple
- Rose
- Sjakkbrett
- Sjøhest
- Ski
- Skive
- Spes
- Stjerne
- Sverd
- Tang
- Trane
- Tresko
- Triangel
- Turnerkrage
- Ørn
- Dobbeltørn
- Øvrig: Fremkommende
- Opprett
- Oppvoksende
- Bumerke
- Talende våpen
- Våpenbanner
- Våpenrulle
- Våpenførende slekter
- Vesselhorn
Norden | |
---|---|
Øvrige land |