Jurt
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/08/Mongolische_Jurte.jpg/250px-Mongolische_Jurte.jpg)
Jurt eller jurte er en betegnelsen på et telt av filt som tradisjonelt har blitt brukt av nomader i Sibir og i Sentral-Asia. Begrepet jurt brukes i enkelte sammenhenger også om bosted eller oppholdssted generelt.
Blant folkene som benytter jurter kan nevne tungusere og jakuter, og jurter forekommer også på Kamtsjatka, i Mongolia og i Turkestan. En jurt er som regel kjegleformet, reist opp av smale bjelker, utenpå stundom belagt med leire og gresstorv. På et frittstående arnested i midten av jurten vedlikeholdes en ild. Rundt veggene løper benker som også tjener som soveplasser. Ovenfor dem henges husgeråd og våpen.
Ordet jurt er kommet til norsk via russisk (юрта), men er opprinnelig et turkospråklig ord for bosted. På kasakisk heter jurt kiyiz üy (киіз үй; bokstavelig «filthjem») og på mongolsk ger (гэр). Afghaner og pakistaner kaller dem kherga, jirga eller ooee. På kirgisisk heter jurten bojzoj, bokstavelig «grått hus», på grunn av filttøyets farge.[1][2]
Historie
Jurter har vært en særegent trekke ved livet i Sentral-Asia i minst 3000 år. De første skriftlige beskrivelser av en jurt som bosted ble nedtegnet av historikeren Herodotos, som var virksom i antikkens Hellas mellom 484 og 424 f.Kr. Han beskrev jurtlignende telt som boligene til skyterne, et hestridende nomadisk folk nord for Svartehavet og i den sentralasiatiske region fra rundt 600 f.Kr. og til utpå 300-tallet e.Kr.[3]
Referanser
Se også
- Lavvo, tradisjonelt samisk telt
- Tipi, tradisjonelt, konisk telt hos sletteindianerne i Nord-Amerika
- Wigwam (wickiup), kuppelformet hytte hos indianere i Nord-Amerika
- Hogan, tradisjonell jordhytte hos navahoer
- Tsjum, tradisjonelt, konisk telt hos nenetsere i nordvestlige Russland
- Jaranga, tradisjonelt telt hos visse nomadiske grupper i Sibir og nordlige Russland