Zsolnaerdőd
Zsolnaerdőd (Podhorie) | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Kerület | Zsolnai |
Járás | Zsolnai |
Rang | község |
Első írásos említés | 1393 |
Polgármester | Anton Chobot |
Irányítószám | 013 18 |
Körzethívószám | 041 |
Forgalmi rendszám | ZA |
Népesség | |
Teljes népesség | 949 fő (2021. jan. 1.)[1] |
Népsűrűség | 126 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 460 m |
Terület | 6,42 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Zsolnaerdőd weboldala | |
Sablon • Wikidata • Segítség | |
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Zsolnaerdőd (1899-ig Podhorje; szlovákul: Podhorie) község Szlovákiában, a Zsolnai kerületben, a Zsolnai járásban.
Fekvése
Zsolnától 9 km-re délnyugatra fekszik.
Története
A települést 1393-ban „Pothora” néven említik először. 1474-ben „Podhore”, 1598-ban „Podhory” alakban szerepel a korabeli forrásokban. A zsolnalitvai váruradalomhoz tartozott. 1598-ban 12 ház állt a faluban. 1720-ban 12 adózója volt. 1784-ben 44 házában 60 családban 270 lakos élt.
A 18. század végén Vályi András így ír róla: „PODHORJE. Tót falu Trentsén Vármegyében, földes Urai több Uraságok, lakosai katolikusok, fekszik Lietavának szomszédságában, mellynek filiája, határbéli földgye közép termékenységű, második osztálybéli.”[2]
1828-ban 42 háza és 329 lakosa volt, akik főként mezőgazdasággal foglalkoztak.
Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Podhorje, (Lietava), tót falu, Trencsén vmegyében, 312 kath., 8 zsidó lak. A lietavai uradalom birja. Ut. p. Zsolna.”[3]
A trianoni békéig Trencsén vármegye Zsolnai járásához tartozott.
Népessége
1910-ben 364, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.
2001-ben 739 lakosából 734 szlovák volt.
2011-ben 811 lakosából 802 szlovák volt.
Nevezetességei
- Szent Cirill és Metód tiszteletére szentelt kápolnája 1980-ban épült.
- A Rózsafüzér királynője tiszteletére szentelt kápolnája korábban ravatalozó volt.
Külső hivatkozások
- E-obce.sk
- Községinfó
- Zsolnaerdőd Szlovákia térképén
Jegyzetek
- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
- ↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
- ↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap