Prairie City (Oregon)
![]() | Hasonló cikkcímek és megnevezések: Prairie City (egyértelműsítő lap) |
Prairie City | |
![]() | |
Közigazgatási adatok | |
Ország | ![]() |
Állam | Oregon |
Megye | Grant megye |
Alapítás éve | 1891 |
Polgármester | Tim Cooley |
Irányítószám | Lista 97869 |
Körzethívószám | 541 |
Népesség | |
Népesség | 841 fő (2020. ápr. 1.)[1] |
Népsűrűség | 355,1 fő/km²[2] |
Földrajzi adatok | |
Tengerszint feletti magasság | 1077 m |
Terület | 2,56 km² |
Időzóna | PST (UTC−8) PDT (UTC−7) |
Azonosítók | |
GNIS |
|
GeoNames | 5746793 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() | |
Elhelyezkedése Grant megyében és Oregonban | |
Prairie City honlapja | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Prairie City témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Prairie City az Amerikai Egyesült Államok északnyugati részén, Oregon állam Grant megyéjében helyezkedik el. A 2010. évi népszámláláskor 909 lakosa volt. A város területe 2,56 km², melynek 100%-a szárazföld.
Városi rangot 1891. február 23-án kapott az Oregoni Legfelsőbb Bíróságtól.[3]
Történet
Prairie City a korábbi bányavárosból, Dixie-ből nőtt ki; 1862-ben alapították a John Day-folyótól 5 km-re északra, a Dixie-patak mentén. A patak forrásánál elhelyezkedő település 1870-ben kapott városi rangot, miután Dixie-t alkalmatlannak találták erre; Prairie Cty első postamestere Jules Le Bret lett.[4]
1907-ben épült ki a városig a Sumpter Valley Railway, mely Baker Cityből indult. A járatokon utas- és teherszállítást is végeztek; utóbbit főleg állattenyésztési, bányászati és faipari célra vették igénybe egészen az 1930-as évekig, amikor a vonalat szakaszosan felszámolták.[5] Napjainkban Sumpter és McEwen között városnéző vonat közlekedik.
Földrajz
A Népszámlálási Hivatal adatai alapján a város területe 2,56 km², melynek 100%-a szárazföld.
A település Oregon keleti részén, a John Day-folyó völgyének felső részén található. Baker City 80 km-re délnyugatra, John Day pedig 21 km-re keletre fekszik. Prairie Citytől délre van a Strawberry-hegy, a Strawberry-hegyi Tájvédelmi körzet és a Malheur Nemzeti Erdő.[6]
Népesség
Népesség különböző években | |||
---|---|---|---|
Év | Népesség | Vált. (%) | |
1870 | 100 | ||
1880 | 235 | 135% | |
1890 | 222 | −5,5% | |
1900 | 213 | −4,1% | |
1910 | 348 | 63,4% | |
1920 | 643 | 84,8% | |
1930 | 438 | −31,9% | |
1940 | 647 | 47,7% | |
1950 | 822 | 27% | |
1960 | 801 | −2,6% | |
1970 | 867 | 8,2% | |
1980 | 1 106 | 27,6% | |
1990 | 1 117 | 1% | |
2000 | 1 080 | −3,3% | |
2010 | 909 | −15,8% | |
2015 (becsült) | 880 | [7] | |
Forrás:[8] |
2010
A 2010-es népszámláláskor a városnak 909 lakója, 402 háztartása és 257 családja volt. A népsűrűség 355,1 fő/km2. A lakóegységek száma 476, sűrűségük 185,9 db/km2. A lakosok 94,6%-a fehér, 0,1%-a afroamerikai, 1,3%-a indián, 0,1%-a ázsiai, 0,2%-a a Csendes-óceáni szigetekről származik, 0,3%-a egyéb, 3,3%-a pedig kettő vagy több etnikumú. A spanyol vagy latino származásúak aránya 3,1% (1,9% mexikói, 0,1% Puerto Ricó-i, 0,1% kubai, 1% egyéb spanyol vagy latino származású.)
A háztartások 22,6%-ában élt 18 évnél fiatalabb. 63,9% házas, 7,2% egyedülálló nő, 3% egyedülálló férfi, 36,1% pedig nem család. 32,1% egyedül élt; 17%-uk 65 éves vagy idősebb. Egy háztartásban átlagosan 2,18 személy élt; a családok átlagmérete 2,69 fő.
A medián életkor 48,9 év volt. A város lakóinak 20,4%-a 18 évesnél fiatalabb, 5% 18 és 24 év közötti, 18,9%-uk 25 és 44 év közötti, 30,2%-uk 45 és 64 év közötti, 25,6%-uk pedig 65 éves vagy idősebb. A lakosok 49,3%-a férfi, 50,7%-a pedig nő.[9]
2000
A 2000-es népszámláláskor a városnak 1080 lakója, 433 háztartása és 286 családja volt. A népsűrűség 421,9 fő/km2. A lakóegységek száma 493, sűrűségük 192,6 db/km2. A lakosok 95,6%-a fehér, 2,1%-a indián, 0,1%-a ázsiai, 1,2%-a egyéb-, 1%-a pedig kettő vagy több etnikumú. A spanyol vagy latino származásúak aránya 1,7% (1,3% mexikói, 0,4% pedig egyéb spanyol/latino származású.)
A háztartások 30,9%-ában élt 18 évnél fiatalabb. 55% házas, 6,9% egyedülálló nő; 33,9% pedig nem család. 27,9% egyedül élt; 10,4%-uk 65 éves vagy idősebb. Egy háztartásban átlagosan 2,37 személy élt; a családok átlagmérete 2,86 fő.
A város lakóinak 25,6%-a 18 évesnél fiatalabb, 2,6% 18 és 24 év közötti, 24,4%-uk 25 és 44 év közötti, 27,2%-uk 45 és 64 év közötti, 20,2%-uk pedig 65 éves vagy idősebb. A medián életkor 42,4 év volt. Minden 100 nőre 102,49 férfi jut; a 18 évnél idősebb nőknél ez az arány 94,2.
A háztartások medián bevétele 31 354 amerikai dollár, ez az érték családoknál $35 893. A férfiak medián keresete $31 771, míg a nőké $24 500. A város egy főre jutó bevétele (PCI) $16 278. A családok 10,6%-a, a teljes népesség 14,7%-a élt létminimum alatt; a 18 év alattiaknál ez a szám 17,4%, a 65 évnél idősebbeknél pedig 9,4%.[10]
Gazdaság
A gazdaság legnagyobb szegmensei az állattenyésztés, a kiskereskedelem, egy biomassza-erőmű, és a közszolgáltatások.[11]
Oktatás és kultúra
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c2/DeWittMuseum.jpg/220px-DeWittMuseum.jpg)
A Prairie City School óvodától 12. osztályig nyújt oktatást.[12]
A város építészeti emlékei közé tartozik a korábbi vasútállomás és több kőépület.[11] Az állomásépület földszintjén váróterem, csomagmegőrző, az állomásfőnök irodája, valamint a teherszállításhoz kapcsolódó helyiség van. A második szinten található egykori szolgálati lakásban található a DeWitt Museum, amely a telepesek korából állít ki eszközöket, bútorokat, személyes tárgyakat, köveket és ásványokat. A házat 1976-ban vették fel a Történelmi Helyek Nemzeti Jegyzékébe.[13]
A korábbi fűrésztelep helyén, Prairie Citytől északkeletre, a 7-es és 26-os utak kereszteződésében, Austin Junctionhöz közel fekvő Batesben van a Bates Állami Park.[14]
Fordítás
Ez a szócikk részben vagy egészben a Prairie City, Oregon című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Források
- ↑ 2020. évi népszámlálás az Egyesült Államokban. (Hozzáférés: 2022. január 1.)
- ↑ 2010
- ↑ W. H. Leeds: Oregon laws and resolutions. Salem (Oregon): State Printer. 1899. 953. o. Hozzáférés: 2017. április 9.
- ↑ Lewis A. McArthur.szerk.: Lewis L. McArthur: Oregon Geographic Names, 7. kiadás (angol nyelven), Portland (Oregon): Oregon Historical Society Press, 781. o. [1928] (2003). ISBN 978-0875952772
- ↑ Edwin D. Culp: Stations West: The Story of the Oregon Railways. (angolul) New York: Bonanza Books. 1978. 91–95. o. ISBN 0-517-243431
- ↑ The Road Atlas. (angolul) 2013-as kiadás. Chicago: Rand McNally. 85. o. ISBN 978-052-80062-2-7
- ↑ Annual Estimates of the Resident Population for Incorporated Places: April 1, 2010 to July 1, 2015 (angol nyelven). United States Census Bureau. [2016. június 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. április 7.)
- ↑ Riley Moore Moffatt. Population History of Western U.S. Cities and Towns, 1850–1990. Lanham (Maryland): Scarecrow, 214. o. (1996). ISBN 978-0-8108-3033-2
- ↑ Summary File 1 Dataset (angol nyelven). United States Census Bureau. (Hozzáférés: 2017. április 9.)
- ↑ Summary File 1 Dataset (angol nyelven). United States Census Bureau. (Hozzáférés: 2017. április 9.)
- ↑ a b About Prairie City (angol nyelven). Grant County Chamber of Commerce. [2009. március 11-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. április 9.)
- ↑ Oregon School Directory (angol nyelven). Oregon Department of Education. [2013. szeptember 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. április 9.)
- ↑ Dewitt Museum (angol nyelven). City of Prairie City. [2017. április 10-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. április 9.)
- ↑ Blue Mountain Eagle: Opening near for Bates State Park (angol nyelven). Oregon Public Broadcasting, 2011. szeptember 14. (Hozzáférés: 2017. április 9.)[halott link]
További információk
- Oregon Blue Book
Long Creek | Lehman Springs | Austin |
Dayville | | Unity |
Canyon City | Malheur Nemzeti Erdő | Ironside |
USA-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap