Matolcsy Mátyás
Matolcsy Mátyás | |
![]() | |
1935-ben | |
Született | Matolcsy Miklós Mátyás Károly 1905. február 24. Budapest |
Elhunyt | 1953. június 20. (48 évesen) Budapest |
Állampolgársága | magyar |
Nemzetisége | magyar |
Szülei | Matolcsy Miklós |
Foglalkozása | agrárközgazdász, politikus |
Tisztsége |
|
Iskolái | Magyar Királyi József Műegyetem (–1929, közgazdaság-tudomány) |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Matolcsy Mátyás témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Matolcsy Miklós Mátyás Károly (Budapest, 1905. február 24. – Budapest, 1953. június 20.) magyar agrárközgazdász, szélsőjobboldali politikus.
Élete
Gyermekkorát a farmosi családi birtokon töltötte. A budapesti Lónyai utcai Budapesti Református Főgimnáziumban végezte középiskolai tanulmányait. A Királyi József Műegyetemen 1926-ban gépészmérnöki oklevelet szerzett, majd az egyetemen Pöschl Imre tanársegédje lett. 1929-ben műszaki és közgazdaságtani oklevelet szerzett. Az 1930-as évek elején a Magyar Gazdaságkutató Intézet mezőgazdasági szakelőadója volt. Komoly közgazdasági tudományos munkát végzett.[1]
1935 és 1944 között országgyűlési képviselő volt. Kormánypárti programmal lépett fel az 1935-ös választásokon, de pártjából hamarosan kilépett és a Független Kisgazdapárt tagja lett. 1938-ban ebből a pártból is kilépett és előbb többedmagával megalapította a Keresztény Nemzeti Szocialista Frontot, majd azt otthagyva a Nyilaskeresztes Front tagja lett. Az 1939-es választásokon már e párt programjával nyert parlamenti képviselői mandátumot. A Front 1940-ben beolvadt a Nyilaskeresztes Pártba, ahová Matolcsy is belépett. 1942-ben kivált az egyre radikalizálódó nyilasok közül és ismét a kormánypárt, a Magyar Élet Pártja tagja lett. A második világháború végén Bajorországban amerikai fogságba esett. 1945-ben átadták a magyar hatóságoknak, a népbíróság pedig 10 év börtönre ítélte. Fogságban halt meg.
Családja
Apja dr. Matolcsy Miklós, az első világháborúban a hadsereg főgyógyszerésze. Bátyja Matolcsy Tamás orvos és politikus.[1]
Matolcsy Györgynek (1955) nem nagybátyja, csak távolabbi rokona.[2]
Művei
- London földalatti villamos közlekedése (Elektrotechnikai Egyesület, 1929)
- Nagybritannia energiagazdálkodása különös tekintettel szénbánya iparára és az országos villamosításra (1932)
- A német iparvidékek villamos energiaellátása (Magyar Királyi József Nádor Műegyetem, 1932)
- A mezőgazdasági munkanélkülkiség Magyarországon (Magyar Gazdaságkutató Intézet, 1933)
- Agrárpolitikai feladatok Magyarországon (Soli Deo Gloria, 1934)
- Jövedelemeloszlás Magyarországon (Légrády Nyomda, 1936)
- Az új földreform munkaterve (Révai Irodalmi Intézet Nyomdája, 1936) Szekfű Gyula előszavával
- Magyarország nemzeti jövedelme 1924/25–1934/35 (Magyar Gazdaságkutató Intézet, 1936) Varga Istvánnal közösen
- Új élet a magyar földön (Cserépfalvi, 1938)
- The national income of Hungary (King, London, 1938)
- A magyar takarmánymérleg (Magyar Gazdaságkutató Intézet, 1938)
- A magyarországi jövedelem- és adótehermegoszlás (Universitas, 1938)
- Mezőgazdasági termékek árkérdése (Magyar Gazdaságkutató Intézet, 1940)
- A zsidók útja (Nyilaskeresztes Párt, 1941)
- Föld, nép élet. A tengelyhatalmak agrárpolitikája és a magyar feladatok (Centrum, 1941)
- Az életszínvonal alakulása Magyarországon 1924–1944 (Magyar Ipari Munkatudományos Intézet, 1944)
- A magyar mezőgazdaság adósságterhének alakulása 1924–44 években (Magyar Gazdaságkutató Intézet, 1944)
Jegyzetek
- ↑ a b Romány Pál: Dr. Matolcsy Mátyás sorsa és könyve, és az akkor elmaradt földreform – Magyar Tudomány, 2008/1. szám, 70. oldal
- ↑ Ungváry Krisztián: A felelősségről – Hvg.hu, 2013. február 5.
Források
- Életrajza a Magyar életrajzi lexikonban
- Életrajza a Magyar Országgyűlési Almanach 1939-1944-ben. Hungaricana, hozzáférés: 2024. február 22.
Külső hivatkozások
- Matolcsy Mátyás pályafutása (1905–1953) PDF
Politikaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap