Lazói járás
Lazói járás | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Terület | Tengermelléki határterület | ||
Székhely | Lazo | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 12 150 fő (2023)[1] | ||
Terület | 4691,5 km² | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() ![]() Lazói járás Pozíció Oroszország térképén | |||
![]() | |||
![]() | |||
Elhelyezkedése | |||
Lazói járás weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Lazói járás témájú médiaállományokat. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6c/Prim-Kray-Lazovsky.png/300px-Prim-Kray-Lazovsky.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/98/Flag_of_Lazovsky_rayon_%28Primorsky_kray%29.png/220px-Flag_of_Lazovsky_rayon_%28Primorsky_kray%29.png)
Lazói járás (Лазовский район) járás Oroszország Tengermelléki határterületén, annak déli részén. Székhelye Lazo község (2003-ban 3,3 ezer lakos), mely közúton 324 km-re fekszik Vlagyivosztoktól keletre. Közigazgatásilag 6 községre és 1 városi jellegű településre (Preobrazsenyije) oszlik. Délről és délkeletről a Japán-tenger, északról az Olgai és a Csugujevkai járás, nyugatról a Partyizanszkij járás határolja. Területe 4663 km², lakossága 16,9 ezer fő (2005), népsűrűsége 3,6 fő/km². Nevét Szergej Lazóról, a polgárháborúban harcoló vörös partizánok parancsnokáról kapta.
Általános információk
A járás északi-északnyugati részén a Szihote-Aliny déli vonulatai magasodnak, ahonnan két jelentősebb folyó, a Kijevka és a Csornaja völgye húzódik a tenger felé. A hegyvidéken található a Lazói Természetvédelmi Terület, mely a járás területének ¼-ét foglalja el. Lakosságának mintegy 2/3-a Preobrazsenyije kikötő (9 ezer lakos 2005-ben) környékén összpontosul. A vezető gazdasági ágazat a halászat és a halfeldolgozás, amely két halászkikötőben (Preobrazsenyije, Valentyin) összpontosul. A járás híres gyógyvizeiről. A Csisztovodnoje szanatórium a gyógyturizmus legfontosabb központja, amely radioaktív gyógyvizétől nevezetes. Két kisebb tó gyógyiszapját szintén hasznosítják. Innen származik a Csisztovodnoje és Szinyegorszkoje ásványvíz, de híresek a Gorjacsij Kljucs és a Szuhoj-források is.
Népesség
- 1989-ben 21 311 lakosa volt.
- 2002-ben 17 521 lakosa volt.
- 2010-ben 14 233 lakosa volt.
Látnivalók
A legfőbb látnivalót itt is a természeti értékek nyújtják. A járás élővilágát és történetét a Lazói múzeum mutatja be. Három vízesése közül a 23 m magas Jelamovszkij-vízesés a leghíresebb. A Monomah-sapkáról elnevezett hegye szintén védett természeti érték. Az egész Tengermelléken itt (a Lazói TT-en) él a legtöbb usszuri tigris (számukat mintegy 50-re becsülik). A tengerpart legismertebb része az Osztrovnij-fok, ahol egy régi orosz erőd található.
Külső hivatkozások
- A járás idegenforgalmi bemutatása (oroszul)
Források
- Всероссийская перепись населения 2002 года. Национальный состав населения по регионам России. Демоскоп Weekly.
- A 2010-es népszámlálás adatai: http://www.gks.ru/free_doc/new_site/perepis2010/croc/perepis_itogi1612.htm Archiválva 2013. március 15-i dátummal a Wayback Machine-ben
Földrajzportál
Oroszország-portál
- ↑ Численность населения в разрезе городских и муниципальных округов, муниципальных районов на 1 января 2022-2023