Laerdal-alagút
Laerdal-alagút | |
![]() | |
Teljes hosszúság | 24 509 m |
Keresztezett akadály | Filefjell |
Átadás ideje | 2000. november 27. |
Üzemeltető | Statens vegvesen |
![]() ![]() Laerdal-alagút Pozíció Norvégia térképén | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Laerdal-alagút témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
A Lærdal-alagút (norvég nyelven: Lærdalstunnelen) egy 24,51 kilométer hosszúságú közúti alagút, amely összeköti Lærdal települést és Aurlandot Sogn og Fjordane megyében Norvégiában. Az alagút Bergentől megközelítőleg 175-200 kilométernyire, északkeletre található. Ez a világ leghosszabb közúti alagútja, amely a Gotthárd-alagutat előzi meg. Az alagútban fut az E16-os út két sávja és egyben ez a Bergen és Oslo közti főútvonal egyik olyan szakasza, ahol nem kanyargós hegyi utakon át vezet az út.
1975-ben a norvég parlament határozott arról, hogy létesíteni kell egy útvonalat Bergen és Oslo közt, amely keresztülvág a Filefjell hegyvidéken. A Laerdal és Aurland közt közúti alagút építéséről 1992-ben hoztak határozatot. Az építkezés 1995-ben kezdődött és 2000-ben nyitották meg a forgalom előtt. Az alagút építési költségei 1082 millió norvég koronába kerültek. Ez átszámítva (1NOK=37,73 HUF, 2012.10.) 40 823,86 millió forintos összeget jelent.[1] Annak ellenére, hogy Norvégiában számos alagútnál a költségeket útdíjak kirovásával teremtették elő, ezt nem alkalmazták ebben az esetben.[2][3]
Tervek
Az alagút megépítéséhez 2,5 millió köbméternyi sziklát kellett eltávolítani az építkezés során. Az alagút az Aurland megyében lévő Aurlandsvangen településtől keletre indul és 5,5 kilométerrel délebbre ér véget a Lærdal közelében lévő Lærdalsøyritől. Mivel a sofőröket mentálisan igencsak megterhelné egy ilyen hosszúságú alagúton való áthaladás, ezért a tervezés során erre is gondoltak, ezért négy részre osztották az alagút hosszát négy pihenőhely kialakításával. amikor az alagútban fehér fény világít, akkor a pihenőhelyek kék és sárga fényekkel vannak megvilágítva, mely olyan hatást kelt, mintha napfény sütne ezeken a helyeken. Ezeken a pihenőhelyeken a sofőrök megállhatnak, pihenhetnek és felfrissülhetnek egy kicsit, mielőtt újra folytatnák az útjukat.
Biztonság
Az alagútban nem alakítottak ki vészkijáratokat. Tűz, vagy baleset esetén számos biztonsági rendszabály lép életbe. "SOS" feliratú vészhívó telefonok lettek kihelyezve 250 méterenként, melyeken keresztül elérhetőek a tűzoltóság, rendőrség és a mentők központjai. Tűzoltókészülékek találhatóak minden 125. méteren. Bármely esetben, amikor valaki használja az alagútban a biztonsági telefonok egyikét, akkor az alagútban a snu og kjør ut, azaz Stop és Fordulj meg! feliratok jelennek meg a kijelzőkön. Tizenöt olyan fordulóhelyet alakítottak ki, ahol kisebb teherautókkal, illetve buszokkal meg lehet fordulni. Az alagútba behajtó gépjárművekről fényképeket készítenek, melyek továbbításra kerülnek a Bergenben és Lærdalban található központokba. Az alagútban speciális kábeles megoldás segítségével tették lehetővé a mobiltelefonok használatát.[3][4]
Levegőminőség
A levegő nagyfokú tisztaságát kétféleképpen biztosítják: ventilálás és öntisztulás segítségével. Nagy teljesítményű ventilátorok gondoskodnak arról, hogy a szennyezett, füsttel teli levegőt kijuttassák a szellőzőnyílásokon keresztül a külvilágba. A Lærdal-alagút a világon az első olyan alagút, melynek levegőjét egy légtisztító erőmű segítségével tisztítják meg. A művelet során az alagútból származó szennyezett levegőből kivonják a nitrogén-dioxidot. Két nagy ventilátor vezeti ki a szennyezett levegőt, amelyeken elektrosztatikus szűrőket helyeztek el, melyek megtisztítják a szabadba távozó levegőt a portól és a koromtól.
Galéria
- Egy Alfa Romeo 147-es a pihenőhelyen
- A pihenőhely látképe
- Egy másik pihenő
- Az alagút kivilágítása kék és sárga fényekkel
Fordítás
- Ez a szócikk részben vagy egészben a Lærdal Tunnel című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Források
- ↑ MNB árfolyamok. (Hozzáférés: 2012. október 27.)
- ↑ Norway opens world's longest road tunnel. CNN, 2000. November. [2013. június 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. október 27.)
- ↑ a b Lærdal Tunnel. Engineering.com. [2020. február 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. október 27.)
- ↑ Brekke, Arne: The world's longest road tunnel: Laerdal - Aurland. Bergen Guide. [2020. február 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. október 27.)
Közlekedésportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap