Lük ábécé
lük írás | |
![]() | |
ebẽñnẽ prãnawu mẽn e prãnawatẽ hanadaza hrppi ladi ehbi setideime, azaz „Hanadaza építette ezt a házat feleségének és fiának” | |
Típus | ábécé betűírás |
Nyelvek | lük |
Időszak | i. e. 12. század(?)–i. e. 4. század |
Felmenő írásrendszerek | hettita írás ugariti föníciai |
Rokon írásrendszerek | früg, görög, etruszk, latin |
Unicode-tartomány | U+10280–U+1029F |
ISO 15924 | lyci |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz lük írás témájú médiaállományokat. |
A lük ábécé a lük nyelv írására szolgáló betűírás. Anatólia délnyugati részén több, egymástól nem független írásrendszer alakult ki, amelyek mindannyian a görög ábécé és a korábbi ugariti és föníciai közti betűformákat mutatják. A lük írás kialakulásának ideje nem ismert. A lük nyelv már az i. e. 13. században önállónak számítható, de lük nyelvű, lük ábécével írt feliratok legkorábban az i. e. 5. század végéről ismertek.
Ahogyan a lük nyelv is jórészt megfejtetlen még, úgy a lük írás karaktereinek kiejtései is helyenként bizonytalanok, illetve többnek a kiejtése változott az idők során.
Az ábécé fontjai
jel | unicode (U+) | átírás | megfelelője | |||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
ugariti | etruszk | föníciai | rovás | görög | latin | |||
![]() ![]() 𐊀 / – | 10280 | a | 𐎀 | ![]() | ![]() | ![]() | Αα | Aa |
![]() ![]() ![]() 𐊁 / – / – | 10281 | e | 𐎅 | ![]() | ![]() | ![]() ![]() | Εε | Ee |
![]() 𐊂 | 10282 | b / β | 𐎁 | ![]() | ![]() | ![]() | Ββ | Bb |
![]() 𐊃 | 10283 | bh / β | – | – | – | – | – | – |
![]() – | – | β / kw | – | – | – | – | – | – |
![]() ![]() ![]() ![]() 𐊄 / – / – / – | 10382 | g / γ | 𐎂 | ![]() ![]() | ![]() | ![]() | Γγ | Cc, Gg |
![]() 𐊅 | 10285 | d / ð | 𐎄 | ![]() | ![]() | ![]() | Δδ | Dd |
![]() 𐊆 | 10286 | i | 𐎊 | ![]() | ![]() | ![]() | Ιι | Ii, Jj |
![]() 𐊇 | 10287 | w | 𐎆 | ![]() ![]() | ![]() | ![]() | Υυ | Uu, Vv, Ww |
![]() 𐊈 | 10288 | z / ts | 𐎇 | ![]() ![]() | ![]() | ![]() | Ζζ | Zz |
![]() 𐊉 | 10289 | th / θ | 𐎘 | ![]() | ![]() | |||
![]() 𐊊 | 1028A | j / y | 𐎓 | ![]() | ![]() | ![]() | – | Jj |
![]() ![]() 𐊋 / – | 1028B | k / k< | 𐎋 | ![]() ![]() | ![]() | ![]() | Κκ | Kk |
![]() 𐊌 | 1028C | q / k | 𐎖 | ![]() | ![]() | – | (Κκ) ϙ | |
![]() 𐊍 | 1028D | l | 𐎍 | ![]() | ![]() | ![]() | Λλ | Ll |
![]() 𐊎 | 1028E | m | 𐎎 | ![]() | ![]() | ![]() | Μμ | Mm |
![]() 𐊏 | 1028F | n | 𐎐 | ![]() | ![]() | ![]() | Νν | Nn |
![]() 𐊐 | 10290 | m̃ / m¬ | – | – | – | – | – | – |
![]() 𐊑 | 10291 | ñ / n¬ | – | – | – | – | – | – |
![]() 𐊒 | 10292 | u | 𐎜 | ![]() | – | ![]() | Υυ | Yy |
![]() 𐊓 | 10293 | p | 𐎔 | ![]() | ![]() | ![]() | Ππ | Pp |
![]() 𐊔 | 10294 | kk | – | – | – | (![]() | – | – |
![]() 𐊕 | 10397 | r | 𐎗 | ![]() | ![]() | ![]() | Ρρ | Rr |
![]() 𐊖 | 10296 | s | 𐎒 | ![]() | ![]() | ![]() | Ξξ, Χχ, Ϡ | Ss |
![]() 𐊗 | 10297 | t / c | 𐎚 | ![]() | ![]() | ![]() | Ττ | Tt |
![]() 𐊘 | 10298 | tt | – | – | – | – | – | |
![]() 𐊙 | 10299 | an / ã | – | – | – | – | – | – |
![]() 𐊚 | 1029A | en / ẽ | – | – | – | – | – | – |
![]() 𐊛 | 1029B | h | 𐎈 | ![]() | ![]() | ![]() | Ηη | Hh |
![]() 𐊜 | 1029C | x / k | – | – | – | – | Χχ | Xx |
![]() – | – | – | 𐎟 | – | – | – | – | – |
Források
- Bryce, Trevor R.. The Lycians - Volume I: The Lycians in Literary and Epigraphic Sources. Museum Tusculanum Press (1986. szeptember 12.). ISBN 87-7289-023-1
Külső hivatkozások
![Commons:Category:Lycian alphabet](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/50px-Commons-logo.svg.png)
A Wikimédia Commons tartalmaz Lük ábécé témájú médiaállományokat.
- A lük ábécé betűi
- http://std.dkuug.dk/jtc1/sc2/wg2/docs/n3019.pdf Archiválva 2012. február 9-i dátummal a Wayback Machine-ben Michael Everson: Proposal to encode the Lycian and Lydian scripts in the SMP of the UCS]