Karl Weierstrass
Karl Weierstrass | |
![]() | |
Született | Karl Theodor Wilhelm Weierstrass[1][2] 1815. október 31.[3][4][5][6][7] Ostenfelde[4][1][2] |
Elhunyt | 1897. február 19. (81 évesen)[3][8][4][5][6] Berlin[9][4][10][2] |
Állampolgársága | porosz[2] |
Foglalkozása |
|
Iskolái |
|
Kitüntetései |
|
Halál oka | tüdőgyulladás |
![]() | |
Karl Weierstrass aláírása | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Karl Weierstrass témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Karl Theodor Wilhelm Weierstrass (Ostenfelde, Bajorország, 1815. október 31. – Berlin, 1897. február 19.) német matematikus, a modern függvényelmélet egyik megalapozója.
Élete
Gyermek- és ifjúkor
Apja Ostenfelde polgármestere volt. Miután Karl elvégezte a gimnáziumot (Paderbornban, 1829 - 1834), a Bonni Egyetem jogi karára iratkozott (mivel apja porosz államhivatalnoknak szánta), de négy év után, 23 éves korában (1838) diploma nélkül távozott az intézményből. Ekkor határozta el magát arra, hogy mélyebben belemerül a matematika tanulmányozásába.[13]
1839-től a münsteri Akadémián gimnáziumi tanárnak készült. Itt került Cristof Gudermann matematikaprofesszor hatása alá, akit elsősorban az elliptikus függvények elmélete foglalkoztatott, s ő terelte Weierstrass figyelmét a függvényelméletre. Ez volt az egyetlen matematikakurzus, amit életében elvégzett.
A vidéki tanárévek
Weierstrass 1841-től vidéki középiskolákban tanított, kis fizetése miatt még arra sem volt pénze, hogy más matematikusokkal levelezzen. Ez időben szakadatlanul az analízissel foglalkozott. Programot dolgozott ki az analízis „aritmetizálására”, vagyis a fő tételek levezetésére a szigorúan felépített valós számrendszer segítségével, és programját jórészt végre is hajtotta. Matematikai szigorát jól illusztrálja az 1861-ből való példa. Olyan függvényt talált, melynek folytonos volta ellenére egyetlen pontban sem volt deriváltja. A látszólag differenciálható függvény nagy megdöbbenést keltett az analízissel foglalkozó, és erősen az intuícióra támaszkodó matematikusok körében.
Az Abel-tétel
Weierstrass ki akarta teljesíteni a norvég Niels Abel és a német Jacobi függvényelméleti munkásságát, mindenekelőtt az Abel-tételt, amely szerint az algebrai függvények független integráljainak száma véges, valamint a Jacobi által felfedezett sokváltozós, többszörösen periodikus függvények vizsgálatát.
A tiszteletbeli doktori címig
Az ismeretlen tanárember Abel-függvényekről írott dolgozatát 1854-ben közölte a Crelle's Journal. A Königsbergi Egyetem tiszteletbeli doktorává avatta, 1856-ban Berlinben a Királyi Műszaki Főiskolán kapott állást.
1857-től a Berlini Tudományos Akadémia tagja.
Munkássága
Kevés cikket közölt a szaklapokban, eredményeit előadásaiba építette be. Ezek anyagát a Gesammelte Abhandlungen (Összegyűjtött munkái; 1894-1927) 8 kötete tartalmazza. A modem analízis atyjának tekintik. Módszert adott a sorok konvergenciájának ellenőrzésére, eredményesen foglalkozott a periodikus függvények elméletével, a valós változójú, az elliptikus, az Abel-függvényekkel, a konvergens végtelen sorozatokkal, a variációszámítással. Továbbfejlesztette a bilineáris és kvadratikus formák elméletét is. Hatása legnagyobbrészt tanítványain keresztül érvényesült, akik közül többen is nagy matematikusok lettek. Hallgatója volt Szófia Kovalevszkaja is.
Jegyzetek
- ↑ a b Integrált katalógustár (német nyelven). (Hozzáférés: 2022. január 4.)
- ↑ a b c d e Biographisches Jahrbuch und Deutscher Nekrolog (német nyelven). nem ismert. (Hozzáférés: 2022. január 4.)
- ↑ a b Integrált katalógustár (német nyelven). (Hozzáférés: 2014. április 9.)
- ↑ a b c d Weierstraß, Karl
- ↑ a b MacTutor History of Mathematics archive. (Hozzáférés: 2017. augusztus 22.)
- ↑ a b Brockhaus (német nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ Gran Enciclopèdia Catalana (katalán nyelven). Grup Enciclopèdia
- ↑ BnF források (francia nyelven). (Hozzáférés: 2015. október 10.)
- ↑ Integrált katalógustár (német nyelven). (Hozzáférés: 2014. december 30.)
- ↑ www.accademiadellescienze.it (olasz nyelven). (Hozzáférés: 2020. december 1.)
- ↑ List of Royal Society Fellows 1660-2007. Royal Society
- ↑ Award winners : Copley Medal (angol nyelven). Royal Society. (Hozzáférés: 2018. december 30.)
- ↑ David Hilbert: Weierstrass emlékezete. Matematikai és Physikai Lapok (Az MTA és a Matematikai és Physikai Társulat folyóirata), Budapest, 1898; 124. -134. o.; ford. Kopp Lajos.
Források
- Britannica Hungarica : Világenciklopédia. 1-7. kötet (Budapest, 1994-97)
További információk
- John J. O'Connor és Edmund F. Robertson. Karl Weierstrass a MacTutor archívumban. (angolul)
- Digitalized versions of Weierstraß' original publications are freely available online from the library of the Berlin Brandenburgische Akademie der Wissenschaften
- Adatok
Kapcsolódó szócikkek
Németország-portál
Matematikaportál