Kamut (település)
![]() | Hasonló cikkcímek és megnevezések: Kamut (egyértelműsítő lap) |
Kamut | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Alföld | ||
Vármegye | Békés | ||
Járás | Békési | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Balog Imréné (független)[1] | ||
Irányítószám | 5673 | ||
Körzethívószám | 66 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 940 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 16,45 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 60,48 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() Kamut Pozíció Békés vármegye térképén | |||
Kamut weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kamut témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Kamut község Békés vármegye Békési járásában.
Fekvése
Békéscsabától északnyugatra, Murony, Mezőberény és Mezőmegyer közt helyezkedik el.
Megközelítése
Közigazgatási területének keleti szélén végighúzódik, észak-déli irányban haladva a 47-es főút, így Debrecen, Békéscsaba és Szeged irányából is ez a legkézenfekvőbb közúti megközelítési útvonala. Kelet-nyugati irányban a 4644-es út halad át a község területén, Kondoros (Kétsoprony) és a 44-es főút, illetve Békés és a 470-es főút felől is ezen közelíthető meg. Lakott területeit azonban az említett utak egyike sem érinti igazán: azok között csak a 46 167-es számú mellékút halad végig, amelynek kezdő- és végpontja is a 4644-es út egy-egy kereszteződésénél van, a falu keleti és nyugati szélén.
Története
Kamut nevét már az Árpád-korban említették az oklevelek és a 12. században már templommal rendelkezett.[3]
A mai Kamut határában, (tőle DNy-ra és ÉNy-ra), két Árpád-kori templom maradványa is előkerült.[4] A középkori okmányok alapján két Kamut is volt egymás mellett: Kis- és Nagy-Kamut.[5]
1295-ben Kamawlth, Kamaulther neveken említették, ekkor Theodor fia, Pethe volt a település birtokosa.
1469-ben Békés vármegye itt tartotta egyik törvényszéki gyűlését. A 15. században itt volt a központja a Kamuthy családnak, mely a Békés vármegyei nevesebb birtokos családok közé tartozott.[6]
A fénykorát a 16. század első felében élhette. Ekkor a vármegye a közgyűléseit itt tartotta.[7] 1517-től 1552-ig a vármegye székhelye volt.[8]
A település később, a török időkben és később is többször elpusztult, azonban mindig újraépült.
A 17. század végén református vallású oláhok (románok) lakták.[9]
1705-ben a rácok (szerbek) pusztították el.[10] 1731-ben még fel lehetett fedezni az egykori templomnak némi maradványait, s a faluban kb. 30 ház volt.[11]
A valamikori két Kamut helyett már csak egy, egységes kamuti pusztát ismertek. Ennek nagyobb részét (a régi Kis-Kamut falu határát egészen, s a régi Nagy-Kamut határának nagy részét) 1770 előtt Békés városához csatolták.[12]
A 19. század végén pusztaként említették.[13] Ekkor semmi épület nem volt már itt.[14]
A mai Kamut 1949-1950-ben létesült.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Laurinyecz Pál (független)[15]
- 1994–1998: Laurinyecz Pál (független)[16]
- 1998–2002: Laurinyecz Pál (független)[17]
- 2002–2006: Laurinyecz Pál (független)[18]
- 2006–2010: Balog Imréné (független)[19]
- 2010–2014: Balog Imréné (független)[20]
- 2014–2019: Balog Imréné (független)[21]
- 2019–2024: Balog Imréné (független)[1]
- 2024– :
Népesség
Lakosok száma | 1050 | 1032 | 983 | 942 | 940 |
2013 | 2014 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a település lakosságának közel 100%-a magyar nemzetiségűnek vallotta magát.[22]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 92,5%-a magyarnak, 0,2% németnek, 0,8% szlováknak mondta magát (7,5% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 14%, református 30,3%, evangélikus 3,9%, felekezeten kívüli 34,4% (14,5% nem nyilatkozott).[23]
2022-ben a lakosság 93,7%-a vallotta magát magyarnak, 0,5% szlováknak, 0,2% németnek, 0,2% lengyelnek, 0,1-0,1% ukránnak, cigánynak és románnak, 1,4% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (6,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 17,2% volt református, 8,6% római katolikus, 2,7% evangélikus, 0,4% görög katolikus, 2,1% egyéb keresztény, 0,5% egyéb katolikus, 39,5% felekezeten kívüli (29% nem válaszolt).[24]
Nevezetességei
- Római katolikus temploma 1997-ben épült, Szent Gellért tiszteletére szentelték fel.
- Index.hu park, melyet 2011. május 14-én avatnak fel.[25]
Források
- Györffy György: Békésvármegye.
Jegyzetek
- ↑ a b Kamut települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 31.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ SZATMÁRI I.: Árpád-kori templomok Kamuton. [Árpádenzeitliche Kirchen in Kamut]. ArchÉrt 121-122 (1994-95)
- ↑ ARCHAEOLOGIAI ÉRTESÍTŐ 121-122. ÉVFOLYAM (1994-1995) | Arcanum Digitális Tudománytár. adt.arcanum.com. (Hozzáférés: 2021. augusztus 2.)
- ↑ A váradi püspökség története 3. Egyházak (Nagyvárad, 1884) | Arcanum Digitális Tudománytár. adt.arcanum.com. (Hozzáférés: 2021. augusztus 2.)
- ↑ Békés vármegye hajdana. I. Történelmi rész (Pest, 1870) | Arcanum Digitális Tudománytár. adt.arcanum.com. (Hozzáférés: 2021. augusztus 2.)
- ↑ Békés vármegye hajdana. I. Történelmi rész (Pest, 1870) | Arcanum Digitális Tudománytár. adt.arcanum.com. (Hozzáférés: 2021. augusztus 2.)
- ↑ Békésvármegye története. II. kötet (1896) | Arcanum Digitális Tudománytár. adt.arcanum.com. (Hozzáférés: 2021. augusztus 2.)
- ↑ Békésvármegye története. II. kötet (1896) | Arcanum Digitális Tudománytár. adt.arcanum.com. (Hozzáférés: 2021. augusztus 2.)
- ↑ Haan Lajos: Békés vármegye hajdana. I. Történelmi rész (Pest, 1870)Békés vármegye egyes helyei, városok, faluk, puszták
- ↑ Karácsonyi János: Békésvármegye története. II. kötet (1896) II. könyv. Különös rész. Az egyes városok községek továbbá a birtokos és nemes családok története I. szakasz. Az egyes városok és községek története, 235. o.
- ↑ Békésvármegye története. II. kötet (1896) | Arcanum Digitális Tudománytár. adt.arcanum.com. (Hozzáférés: 2021. augusztus 2.)
- ↑ Magyar Lexikon 10. Julianus-Könyvnyomtatás (Budapest, 1882) | Arcanum Digitális Tudománytár. adt.arcanum.com. (Hozzáférés: 2021. augusztus 2.)
- ↑ Békés vármegye hajdana. I. Történelmi rész (Pest, 1870) | Arcanum Digitális Tudománytár. adt.arcanum.com. (Hozzáférés: 2021. augusztus 2.)
- ↑ Kamut települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Kamut települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 27.)
- ↑ Kamut települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. május 8.)
- ↑ Kamut települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. május 8.)
- ↑ Kamut települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. május 8.)
- ↑ Kamut települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. november 23.)
- ↑ Kamut települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. február 19.)
- ↑ A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora
- ↑ Kamut Helységnévtár
- ↑ Kamut Helységnévtár
- ↑ Index park Kamuton
További információk
- Kamut község honlapja
Magyarország-portál
Földrajzportál