Hladovka
Hladovka | |
![]() | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Kerület | Zsolnai |
Járás | Turdossini |
Rang | község |
Első írásos említés | 1590 |
Polgármester | Marián Brnušák |
Irányítószám | 027 13 |
Körzethívószám | 043 |
Forgalmi rendszám | TS |
Népesség | |
Teljes népesség | 1047 fő (2021. jan. 1.)[1] |
Népsűrűség | 55 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 747 m |
Terület | 18,10 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Hladovka weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Hladovka témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség | |
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Hladovka (szlovákul Hladovka, lengyelül Głodówka) község Szlovákiában, a Zsolnai kerület Turdossini járásában.
Fekvése
Árva régióban, Árvanádasdtól 10 km-re keletre, a lengyel-szlovák határ mellett fekszik.
Nevének eredete
Neve a szlovák hlad (= éhség) főnévből ered és egy sokat szenvedett falura utal. Más források szerint viszont a falu nevét első soltészáról, Hlad Kristófról kapta. A 20. század elején nevét Ladókára magyarosították, de ez nem fogant meg.
Története
1598-ban „Jeleszna” néven említi először oklevél. A falu a vlach jog alapján létesült a 16. század végén és Árva várának tartozéka volt. 1598-ban még csak két ház állt a faluban, melyet akkor a magyaros „Illésna” néven is neveznek a források. 1608-ban birtokosa, Thurzó György vámszedő hellyé nyilvánította a községet. 1619-ben a soltészén kívül még 5 pásztorház és malom is állt a faluban. A lakosság száma ezután folyamatosan nőtt. 1626-ban már 17 család élt itt, mintegy 90 lakossal. 1659-re pedig már 423 lakosa volt, melyből 271 katolikus és 152 evangélikus. A fejlődésnek a kuruc háborúk vetettek véget. A 17. század végére a lakosság teljesen elszegényedett és sokan elmenekültek a faluból, mely csaknem teljesen elpusztult. 1690-ben újra benépesítették. 1715-ben 25 család élt itt, amely mintegy 130 lakost jelent. 1787-ben 313 lakosa volt.
A 18. század végén Vályi András így ír róla: „HLADONKA. Tót falu Árva Várm. lakosai katolikusok, fekszik Tersztenához 2 óránnyira, Vitanovától 1/2 órányira, határja soványas; mert zabnál egyebet nem terem.”[2]
1828-ban 128 ház állt a községben 732 lakossal. 1836-tól a Sperlagh család lett a község földesura.
Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Hladovka, tót falu, Árva vmegyében: 725 kath., 7 zsidó lak., kath. paroch. templom. 29 sessio. Vizimalom. Nagy gyolcs- és vászonkereskedés. F. u. az árvai uradalom. Ut. p. Rosenberg.”[3]
1864-től a litvai uradalomhoz tartozott. 1870-ben 137 házában 613 lakos élt. A trianoni diktátumig Árva vármegye Trsztenai járásához tartozott.
1920 és 1924 között Lengyelország része volt.
Népessége
1910-ben 535, túlnyomórészt lengyel lakosa volt.
2011-ben 994 lakosából 965 fő szlovák.
Nevezetességei
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ed/HladovkaTemplom.jpg/188px-HladovkaTemplom.jpg)
- Nagyboldogasszony tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma 1800 és 1808 között épült. Freskóit Jozef Hanula festette 1941-ben.
- A korábbi, 1808-ban szétszedett és eladott fatemplom helyén ma egy Szent Flórián szobor áll.
Jegyzetek
- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
- ↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
- ↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
Külső hivatkozások
![Commons:Category:Hladovka](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/50px-Commons-logo.svg.png)
- Hladovka község hivatalos honlapja (szlovákul)
- Községinfó
- Hladovka Szlovákia térképén
- E-obce.sk
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap