Hangsor
![]() | Ez a szócikk nem tünteti fel a független forrásokat, amelyeket felhasználtak a készítése során. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts megbízható forrásokat találni az állításokhoz! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye. |
![]() | Ez a szócikk a zenei hangsorról szól. Hasonló címmel lásd még: Skála (egyértelműsítő lap). |
Hangsor vagy skála alatt valamely dallam magasságuk szerint sorba rendezett hangjait értjük; a hangokat fokoknak nevezzük. A hangsorokat többféleképpen is csoportosíthatjuk.
Vannak modális hangsorok – ezek hétfokúak és görög elnevezésük van. Léteznek diatonikus hangsorok is – ezek két foktól egészen hét fokig terjedhetnek, és a hangok egymás mellettiek. Az diatonikus hangsorok -chord, míg az ugrást (szekund távolságnál nagyobb hangközt) tartalmazó, azaz nem diatonikus hangsorok -ton végződést kapnak; ezeket a fokok számának görög elnevezéséhez kell csatolni. Ily módon a különböző hangsorok elnevezései:
Fokszám: | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
---|---|---|---|---|---|---|
Hangsor típusa: | ||||||
diatonikus | bichord | trichord | tetrachord | pentachord | hexachord | heptachord |
ugrást tartalmazó | biton | triton | tetraton | pentaton | hexaton | – |
Egy másik csoportosítás szerint dúr és moll jellegük alapján is megkülönböztetőek a hangsorok. A kis terccel induló hangsorokat moll, míg a nagy terccel kezdődőeket dúr jellegű hangsoroknak nevezzük.
Mivel a skála nyolcadik hangja (hétfokú hangsoroknál) ugyanaz, mint az első hangja, csak egy oktávval (nyolc hanggal) magasabban, első foknak jelöljük.
A funkciós harmonizálásban a skála alaphangját (első hangját) tonikának (jele: T), az ötödik hangját dominánsnak (jele: D), az alulról ötödik hangját (azaz felfelé számolva a negyediket) szubdominánsnak (jele: S) nevezzük.
A hétfokú modális rendszer hangsorai (ún. modusok) az alaphang szerint:
- ion vagy dúr (dó-sor)
- dór (ré-sor)
- fríg (mi-sor)
- líd (fá-sor)
- mixolíd (szó-sor)
- eol vagy természetes moll (lá-sor)
- lokriszi (ti-sor)
Hangsorok képi és hangos megjelenítése
![Schema](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/54/Tonleiter_bildlich_schema.png/240px-Tonleiter_bildlich_schema.png)
![]() dúr (ion) ![]() | ![]() természetes moll (eol) ![]() | ![]() harmonikus moll ![]() | ![]() cigány-moll ![]() | ![]() dallamos moll ![]() |
![]() dór ![]() | ![]() fríg ![]() | ![]() líd ![]() | ![]() mixolíd ![]() | ![]() lokriszi ![]() |
![]() kromatikus ![]() | ![]() egészhangú skála ![]() | ![]() dúr-pentaton ![]() | ![]() moll-pentaton ![]() | ![]() alterált skála ![]() |
![]() szűkített hangsor, egész–fél változat ![]() | ![]() szűkített hangsor, fél–egész változat ![]() | ![]() spanyol–zsidó hanglétra ![]() | ![]() cigány-dúr / arab hangsor
| ![]() mi seberach ![]() |
A félhangokból építkező kromatikus skála:
A C-dúr skála (C, D, E, F, G, A, H, C):
![]() | Ez a zenei tárgyú lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle! |
Zeneportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap