Ylitornio
Ylitornio Övertorneå | |
---|---|
![]() | ![]() |
vaakuna | sijainti |
Sijainti | 66°19′10″N, 023°40′15″E |
Maakunta | Lapin maakunta |
Seutukunta | Torniolaakson seutukunta |
Kuntanumero | 976 |
Hallinnollinen keskus | Ylitornion kirkonkylä |
Perustettu | 1482 |
Kokonaispinta-ala | 2 212,77 km² 39:nneksi suurin 2022 [1] |
– maa | 2 028,29 km² |
– sisävesi | 184,48 km² |
Väkiluku | 3 765 196:nneksi suurin 31.12.2023 [2] |
– väestötiheys | 1,86 as./km² (31.12.2023) |
Ikäjakauma | 2020 [3] |
– 0–14-v. | 9,8 % |
– 15–64-v. | 51,6 % |
– yli 64-v. | 38,5 % |
Äidinkieli | 2023 [4] |
– suomenkielisiä | 95,5 % |
– ruotsinkielisiä | 0,7 % |
– saamenkielisiä | 0,1 % |
– muut | 3,7 % |
Kunnallisvero | 8,40 % 199:nneksi suurin 2024 [5] |
Kunnanjohtaja | Maija Pihlajamäki |
Kunnanvaltuusto | 17 paikkaa |
2021–2025[6] • Kesk. • Muut • Vas. • SDP | 10 6 4 1 |
www.ylitornio.fi | |
Infobox OKNimi-testi OK |
Ylitornio (ruots. Övertorneå) on Suomen kunta, joka sijaitsee Lapin maakunnan lounaisosassa. Kunnassa asuu 3 765 ihmistä[2] ja sen pinta-ala on 2 212,77 km2, josta 184,48 km2 on vesistöjä.[1] Väestötiheys on 1,86 asukasta/km2. Naapurikuntia ovat Suomen puolella Pello, Rovaniemi, Tervola ja Tornio sekä Ruotsin puolella Övertorneå.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ec/Ylitornio_from_Ainiovaara.jpg/250px-Ylitornio_from_Ainiovaara.jpg)
Suomen Ylitornio (ja Pello) sekä Ruotsin Ylitornio muodostivat yhden yhtenäisen pitäjän ennen vuotta 1809, jolloin Haminan rauhan raja jakoi sen kahtia. Tuolloin myös nykyinen Pello kuului vielä Ylitornion pitäjään.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/06/Ylitornio_church_1.jpg/250px-Ylitornio_church_1.jpg)
Ylitornion nimi taipuu ulkopaikallissijoissa (Ylitorniolla, Ylitorniolta, Ylitorniolle) toisin kuin naapurinsa Tornio (sisäpaikallissijoissa Torniossa, Torniosta, Tornioon).
Maantiede
Luonto
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e2/Aavasaksa_1.jpg/250px-Aavasaksa_1.jpg)
Noin 10 kilometriä kuntakeskuksesta pohjoiseen sijaitsee 242 metriä korkea vaara, Aavasaksa, joka on yksi Suomen 27 virallisesta kansallismaisemasta.[7] Aavasaksalta löytyy kahvila-ravintola, hiihtokeskus ja majoituspalveluita.[8] Kuntakeskus sijaitsee rehevässä Tornionjokilaaksossa, joka on perinteistä viljelysmaata. Maisemaa hallitsevat Torniojoki ja jylhät vaaramaisemat.
Ilmasto
Ylitornion ilmastotilastoa
Lähde: Tilastoja Suomen ilmastosta 1991-2020 |
Kylät
Aavasaksa, Ainiovaara, Aittamaa, Alkkula (kirkonkylä), Alposjärvi, Armassaari (Paloistenkylä), Etelä-Portimojärvi, Haarasaajo, Hyllykylä, Jolanki, Kainuunkylä (Helsinginkylä), Kaitajärvi, Kantomaanpää, Kapusta, Kauliranta, Kivijärvi, Kivilompolo, Koivistonpää, Kopanmäki, Kuivakangas, Kuuroskoski, Lohijärvi, Meltosjärvi, Mellakoski, Mellajärvi, Nuotioranta, Närkki, Pessalompolo, Pekanpää, Portimojärvi, Raanujärvi, Ratasvuoma, Sompanen, Suutarinmäki, Taloniemi, Taroniemi, Tengeliö, Tolppi, Törmäsjärvi, Vietonen, Välikylä, Väystäjä
Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Ylitorniolla oli 4 118 asukasta, joista 1 931 asui taajamassa, 2 142 haja-asutusalueilla ja 45:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Ylitornion taajama-aste on 47,4 %.[9] Kunnassa on vain yksi taajama, Ylitornion kirkonkylä.[10]
Väestö
Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Ylitornion väestönkehitys 1980–2020 | ||||
---|---|---|---|---|
Vuosi | Asukkaita | |||
1980 | 6 792 | |||
1985 | 6 648 | |||
1990 | 6 258 | |||
1995 | 6 029 | |||
2000 | 5 535 | |||
2005 | 5 184 | |||
2010 | 4 731 | |||
2015 | 4 291 | |||
2020 | 3 915 | |||
Lähde: Tilastokeskus.[11] |
Uskonto
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Ylitorniolla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:[12]
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Ylitorniolla toimii Ylitornion helluntaiseurakunta.[13]
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Ylitornion alueella toimii Pohjois-Suomen ortodoksiseen seurakuntaan kuuluva Lapin ortodoksinen kappeliseurakunta.[14]
Koulutus
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c3/Ylitornion_kristillinen_opisto.png/250px-Ylitornion_kristillinen_opisto.png)
Ylitorniolla on Meän Opisto. Kirkonkylältä löytyvät Ainiovaaran ylä- ja ala-aste sekä lukio, muita sivukouluja on muun muassa Kaulinrannassa, Mellakoskella ja Raanujärvellä.
Kulttuuri
Suomen puolen Ylitornio ja Ruotsin puolen Övertorneå muodostavat yhdessä historiallisesti, kielellisesti ja kulttuurillisesti ainutlaatuisen kokonaisuudenlähde?. Seudulla puhutaan kolmea kieltä: suomea, ruotsia ja meänkieltä.
Liikenne
Ylitorniolle on hyvät tieyhteydet. Valtatie 21 kulkee kuntakeskuksen länsipuolitse, ja itse kylänraitti, Alkkulanraitti, kulkee aivan valtatien välittömässä läheisyydessä. Raitin varren palvelukeskittymästä löytyvät nauhamaisessa asetelmassa kaikki liikkeet ja palvelut. Ylitorniolla on rajanylityspaikka ruotsin puolelle Aavasaksan kylässä, ja Aavasaksalta lähtevät myös seututiet 932 Raanujärvelle ja 930 Mellakosken kautta Muurolaan, Muurolan kautta pääsee myös kätevästi maakuntakeskukseen Rovaniemelle, jonne matkaa kirkonkylältä kertyy 113 kilometriä. Mellakoskelta haarautuu myös Seututie 929 Tervolaan. Valtatietä 21 pitkin on Tornioon 63 kilometriä ja Pelloon 60 kilometriä. Ruotsin puolelle Övertorneån keskustaan Matarenkiin on Ylitornion keskustasta noin 8 kilometriä.
Ylitornion rautatieasemalla pysähtyvät kaikki Kolariin menevät ja Kolarista tulevat VR:n matkustajajunat.
Palvelut
Ylitorniolla on lähes kaupunkitasoiset palvelut[15].
Muuta
Ylitorniolla sijaitsee Suomen pohjoisin vankila. Se aloitti toimintansa 18. huhtikuuta 1997. Yksikkö on tarkoitettu avolaitoskelpoisia vankeja varten. Miespaikkoja siellä on 40.[16] Vankilan neljä naispaikkaa siirrettiin lokakuussa 2012 Kestilän avovankilaan.[17] Ylitorniolla sijaitsee Ylitornion kirkko, joka on rakennettu vuonna 1940.[7]
Tunnettuja ylitorniolaisia
- Akseli O. Aho, kauppaneuvos
- Mauri Gardin, poliitikko
- Hanne, laulaja
- Mikko Heikka, piispa
- Lauri Impiö, kansanedustaja, pappi ja rehtori
- Matti Jama, runoilija
- Olavi Jama, runoilija ja kriitikko
- Sami Jauhojärvi, hiihtäjä
- Unto Joensuu, kauppaneuvos
- J. A. Juvani, kuvataiteilija
- Juho Herman Jurva, valtiopäivämies
- Annikki Kariniemi (vuosina 1944–1962 Kariniemi-Willamo), kirjailija
- Väinö Kataja, kirjailija
- Jarkko Kauvosaari, jääkiekkoilija
- Toni Koivisto, jääkiekkoilija
- Henri Kyntäjä, voimanostaja, vahvamies
- Katja ja Virpi Kätkä, CatCat-lauluduo[18]
- Rosa Liksom, kirjailija[19]
- Markus (Markku Tranberg), laulaja[7]
- Teuvo Oinas, laulaja, Tangokuningas 1986[20]
- Tapani Rantala, taidemaalari[21]
- Yrjö Rautio, Kansan Uutisten ex-päätoimittaja[22]
- Matti Sandqvist, kenraalimajuri, Rajavartiolaitos
Katso myös
Lähteet
- ↑ a b Pinta-alat kunnittain (Excel) 1.1.2022 1.1.2022. Maanmittauslaitos. Viitattu 29.1.2022.
- ↑ a b Väkiluvun kasvu suurin lähes 70 vuoteen 26.4.2024. Tilastokeskus. Viitattu 28.4.2024.
- ↑ Väestö iän (1-v.) ja sukupuolen mukaan alueittain, 1972–2020 31.12.2020. Tilastokeskus. Viitattu 13.5.2021.
- ↑ Väkiluvun kasvu suurin lähes 70 vuoteen 31.12.2023. Tilastokeskus. Viitattu 29.4.2024.
- ↑ Kuntien ja seurakuntien tuloveroprosentit vuonna 2024 22.11.2023. Verohallinto. Viitattu 23.1.2024.
- ↑ Kuntavaalit 2021, Ylitornio Oikeusministeriö. Viitattu 8.12.2021.
- ↑ a b c Retkivinkki: Aavasaksa Geokätköt.fi. 6.8.2020. Viitattu 4.12.2020.
- ↑ Aavasaksanvaara Aavasaksa. Viitattu 4.12.2020. (englanniksi)
- ↑ Taajama-aste alueittain 31.12.2017 28.9.2017. Tilastokeskus. Arkistoitu 16.7.2019. Viitattu 11.12.2018.
- ↑ Taajama- ja haja-asutusalueväestö iän ja sukupuolen mukaan kunnittain 31.12.2017 28.9.2017. Tilastokeskus. Arkistoitu 14.7.2019. Viitattu 11.12.2018.
- ↑ Väestö kielen mukaan sekä ulkomaan kansalaisten määrä ja maa-pinta-ala alueittain 1980 - 2017 29.3.2017. Tilastokeskus. Arkistoitu 17.6.2018. Viitattu 8.1.2018.
- ↑ Yhteystiedot - Suomen evankelis-luterilainen kirkko evl.fi. Arkistoitu 23.8.2018. Viitattu 23.8.2018.
- ↑ Seurakunnat Suomen helluntaikirkko. Arkistoitu 6.9.2021. Viitattu 7.9.2021.
- ↑ Mihin seurakuntaan kuulun? Suomen ortodoksinen kirkko. Viitattu 30.3.2024.
- ↑ Yleistietoa Ylitornion kunta. Arkistoitu 9.3.2009. Viitattu 29.9.2010.
- ↑ Ylitornion vankila Rikosseuraamuslaitos. Arkistoitu 15.10.2010. Viitattu 29.9.2010.
- ↑ Ylitornion vankilan naispaikat Kestilään Yle uutiset - Perämeri. 2.11.2012. Yle. Viitattu 4.11.2012.
- ↑ Kangosjärvi, Jaakko: Tuhansien julkkisten maa. Helsingin Sanomat, 5.7.2008. Artikkelin maksullinen verkkoversio. Viitattu 12.3.2024.
- ↑ Liksom, Rosa Kirjasampo.fi. Viitattu 14.3.2024.
- ↑ http://www.tornionlaakso.net/fi/uutiset/teuvo-oinas-on-pitkan-tien-kulkija (Arkistoitu – Internet Archive) Tornionlaakso.net
- ↑ Rantala, Varpu; Ylä-Kotola, Mauri: Muistokirjoitus | Tapani Rantala 1934–2022 Helsingin Sanomat. 9.1.2023. Viitattu 14.3.2024.
- ↑ Rautio Yrjö Antero Kemin Lyseon seniorisivut. Google Sites: Kemin lyseon seniorit. Arkistoitu 20.11.2015. Viitattu 14.3.2024.
Aiheesta muualla
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ylitornio Wikimedia Commonsissa
- Ylitornion kunnan kotisivut
- Tilastokeskus - Ylitornion avainluvut
|