Vähä Seitsemisjärvi
Vähä Seitsemisjärvi | |
---|---|
Valtiot | Suomi |
Kunnat | Ylöjärvi |
Koordinaatit | 61°56′47″N, 23°22′21″E |
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja | |
Päävesistöalue | Kokemäenjoen vesistö (35) |
Valuma-alue | Sipsiönjärven valuma-alue (35.58) |
Laskujoki | oja Iso Seitsemisjärveen [1] |
Järvinumero | 35.582.1.032 |
Mittaustietoja | |
Pinnankorkeus | 167,1 m [1] |
Rantaviiva | 2,375 km [2] |
Pinta-ala | 0,15753 km² [2] |
Suurin syvyys | 1,1 m [3] |
Valuma-alue | 5,8 km² [3] |
![]() Vähä Seitsemisjärvi | |
[ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ] ![]() | |
Infobox OK |
Vähä Seitsemisjärvi [2][1] on Pirkanmaalla Ylöjärven Länsi-Aureella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Vähä Seitsemisjärvi on osa Liesijoen aluetta.[2][1]
Maantietoa
Järven pituus on 600 metriä, leveys 500 metriä ja sen pinta-ala on 16 hehtaaria. Se sijaitsee pohjois-etelä-suuntaisen Seitsemisharjun itäpuolella ja Iso Kivijärven länsipuolella. Ympäristö on soistunutta kangasmaastoa, joka on jätetty ympäröivän Seitsemisen kansallispuiston ulkopuolelle. Järvessä on yksi 100 metrinen kapea saari. Siihen on kaivettu toistakymmentä suo- ja pelto-ojaa. Itäpään lahteen laskee pohjoisesta Venesjärven laskuoja, joka kulkee Seitsemisen maatilan peltojen halki. Järven laskuoja lähtee eteläpäästä ja se laskee 600 metrin jälkeen Iso Seitsemisjärveen. Laskuojaan yhtyy idästä Iso Kivijärven laskuoja. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 13 vuorokautta.[3] Rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä. Länsirantaan viettää Seitsemisharjun rinteet, pohjoisrannoille päättyy maatialn pellot ja muut rannat ovat metsävaltaisia. Rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille ja maatilalle jihtaa tiet Seitsemisharjun päällä kulkevalta tieltä.[2][1]
Vedenlaatu
Vedenlaatua on tutkittu vuosina 1979 ja 2002. Järvi on hyvin matala, mutta sen vesi vaihtuu nopeasti. Siitä huolimatta veden happipitoisuus saattaa lopputalvesta laskea tavallista alhaiseksi. Veden humuspitoisuus on suuri, mutta silti veden happamuus ei ole ollut liian suuri. Viimeisessä tutkimuksessa vuonna 2002 veden ravinnepitoisuudet olivat nousseet ja fosforin osalta pitoisuudet ylittivät rehevien järvien tason. Sekä järven mataluus että rehevöityminen pudottavat virkistysluokitusta arvosanaan välttävä.[3]
Lähteet
- ↑ a b c d e Vähä Seitsemisjärvi, Ylöjärvi (sijainti maastokartalla) Karttapaikka. Helsinki: Maanmittauslaitos. Viitattu 14.9.2019.
- ↑ a b c d e Ympäristö- ja paikkatietopalvelu Syke (edellyttää rekisteröitymisen) Helsinki: Suomen Ympäristökeskus. Viitattu 17.4.2019.
- ↑ a b c d Vähä Seitsemisjärvi 15.11.2007. Tampere: Kokemäenjoen vesistön vesiensuojeluyhdistys ry. Viitattu 1.9.2016.
Kokemäenjoen vesistö (35) | Kokemäenjoen alue (35.1) • Vanajaveden–Pyhäjärven alue (35.2) • Näsijärven–Ruoveden alue (35.3) • Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alue (35.4) • Ikaalisten reitin valuma-alue (35.5) • Keuruun reitin valuma-alue (35.6) • Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alue (35.7) • Vanajan reitin valuma-alue (35.8) • Loimijoen valuma-alue (35.9) | ||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Rajautuvat vesistöt ja osa-alueet: | Kyrönjoen vesistö (42) • Karvianjoen vesistö (36) • Kokemäenjoen alue (35.1) • Vanajaveden-Pyhäjärven alue (35.2) • Näsijärven-Ruoveden alue (35.3) • Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alue (35.4) | ||||||||||||||||||
Mahnalanselän alue (35.51) | noin 50 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Kyrösjärven alue (35.52) | noin 80 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Parkanonjärven alue (35.53) | noin 70 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Jämijärven valuma-alue (35.54) | noin 20 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Kovesjoen valuma-alue (35.55) | noin 20 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Kuivasjärven valuma-alue (35.56) | noin 40 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Aurejärven valuma-alue (35.57) | noin 90 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Sipsiönjärven valuma-alue (35.58) | noin 100 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Lavajärven valuma-alue (35.59) | noin 50 kohdetta
|