Seere Salminen
Seere Salminen | |
---|---|
![]() Toivo Pekkanen Seere Salmisen haastateltavana vuonna 1933. | |
Henkilötiedot | |
Koko nimi | Seere Maria Salminen |
Syntynyt | 6. toukokuuta 1894 Vaasa |
Kuollut | 13. huhtikuuta 1977 (82 vuotta) Helsinki |
Kirjailija | |
Salanimi |
|
Aiheesta muualla | |
![]() Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta | |
[ Muokkaa Wikidatassa ] ![]() | |
Infobox OK |
Seere Maria Salminen, nimimerkki Serp (o.s. Sario; 6. toukokuuta 1894 Vaasa – 13. huhtikuuta 1977 Helsinki), oli suomalainen kirjailija, näytelmäkirjailija ja pakinoitsija. Hän käytti myös nimimerkkejä ”Marja Orsi”, ”Marja Salminen” ja ”Seere Sario”. Yhdessä Elsa Soinin kanssa hän kirjoitti myös nimimerkillä ”Tuttu Paristo”.
Henkilöhistoria
Salmisen vanhemmat olivat kruununvouti Matti Sario ja Seere Vaismaa ja puoliso vuodesta 1925 konsuli Akseli Wilhelm Salminen. Hän kävi Vaasan suomalaisen tyttökoulun ja Helsingin suomalaisen jatko-opiston. Salminen toimi Kansallis-Osake-Pankin virkailijana vuoteen 1923 ja Suomen Lontoon suurlähetystön kanslia-apulaisena 1923–1929.[1] Hän oli toimittaja-pakinoitsija Helsingin Sanomissa ja Valittujen Palojen päätoimittaja 1947–1963. Salminen toimi myös Uuden Suomen vakinaisena avustajana Lontoossa 1923‒1929 ja lehden viikkoliitteen toimittajana vuosina 1929–1933.[2] Suomen ensimmäisen sanaristikon laati nimimerkki Suometar, jonka takana olevasta henkilöstä ei ole täyttä varmuutta, mutta kyseessä lienee Seere Salminen.[3][4]
Kirjallinen tuotanto
Salmisen nimimerkillä Serp kirjoittamat näytelmät kuvasivat mennyttä idylliä. Kaikkien näytelmien pohjalta on tehty myös elokuva. Nimimerkin Tuttu Paristo tunnetuin työ oli ensin radiokuunnelmasarjana esitetty Suomisen perhe. Sarjan pohjalta tehtiin myös useita Suomen Filmiteollisuuden tuottamia elokuvia, joihin Serp yhdessä Soinin kanssa laati käsikirjoitukset. Elokuvien tähtenä, Olli Suomisena, muistetaan Lasse Pöysti. Suomisen perhe -elokuvien lisäksi Serp laati käsikirjoituksen myös useisiin muihin elokuviin kuten Hannu Lemisen elokuvaan Onnelliset (1954), Edvin Laineen elokuvaan Skandaali tyttökoulussa (1960) ja T. J. Särkän viimeiseksi jääneeseen ohjaustyöhön Ihana seikkailu (1962). Salminen oli myös suomentaja. Hän käänsi erityisesti W. Somerset Maughamin, George Bernard Shaw’n teoksia, mutta myös Pearl S. Buckin viihteellisiä teoksia.
Serpin pakinoita julkaistiin Helsingin Sanomissa hänen ollessaan lehden toimittajana. Niissä elää vuosikymmenten takainen arkielämä. Sosiaaliset ilmiöt ja tavat kuvastuvat pakinassa toistuvasti esiintyvien henkilöiden suhteissa. On kyllä leikillisempiäkin suhteita, kuten Mies Inhemon ja hänen Vatsansa välinen kirjeenvaihtotuttavuus. Ajan pakinatyyliin kuuluu, että moneen kertaan kierrätettyjä kaskuja tai vitsejä on istutettu mukaan ikään kuin kyseisille henkilöille tapahtuneiksi.[5]
Teokset
- Eräänä yönä, 1927
- Lontoo. Opas Lontoon-kävijöille, kirja, 1929
- Herttarouva ja ristikuningas, 1931
- Lapsellinen pankinjohtaja, 1932
- Kiinassa kuukin on kummempi, 1935
- Lennokki, 1936
- Herrat ovat herkkäuskoisia, kolminäytöksinen huvinäytelmä, 1937
- Vetoketju, 1937, yhdessä Elsa Soinin kanssa
- Sankaritar, kaksinäytöksinen näytelmä, 1938
- Neljä naista, näytelmä (alkukohtaus ja neljä näytöstä), 1939
- Luokkakuva, 1943
- Alkupaloja ja pikkulämmintä, 1943
- Elviira Suulasvuo, ent. Pratström, yksinpuheluja, 1945
- Taas tapaamme Suomisen perheen, 1945
- Veronica, 1945
- Tehkäämme iloinen ilta. Huumorin helmiä meiltä ja muualta, (toim.), antologia, 1946
- Katupeilin takana, kolminäytöksinen idylli menneiltä ajoilta, 1946
- Markan mekin ansaitsemme... lasten revy, 1947
- Ole kuin kotonasi, pakinoita, 1947
- Hiukan iloisempi ilme, pakinoita, 1954
- Vielä tapaamme Suomisen perheen, 1958
- Lontoo opas Lontoon kävijöille, näköispainos, Lasipalatsi, 2000
Salmisen käsikirjoituksista tai näytelmistä tehtyjä elokuvia
- Herrat ovat herkkäuskoisia, ohjaus Helmer Adler, Oy Elo-Seppo Ab 1939
- Poretta eli Keisarin uudet pisteet, ohjaus Ilmari Unho, Suomi-Filmi Oy 1941 (käsikirjoitus yhdessä Elsa Soinin kanssa)
- Suomisen perhe, ohjaus Toivo Särkkä. Suomen Filmiteollisuus Oy 1941. (käsirjoitus yhdessä Elsa Soinin kanssa)
- Neljä naista, ohjaus Ilmari Unho. Suomi-Filmi Oy 1942
- Suomisen Ollin tempaus, ohjaus Orvo Saarikivi. Suomen Filmiteollisuus Oy 1942 (käsikirjoitus yhdessä Elsa Soinin kanssa)
- Suomisen taiteilijat ohjaus Orvo Saarikivi. Suomen Filmiteollisuus Oy 1943 (käsikirjoitus yhdessä Elsa Soinin kanssa)
- Suomisen Olli rakastuu ohjaus Orvo Saarikivi. Suomen Filmiteollisuus Oy 1944 (käsikirjoitus yhdessä Elsa Soinin kanssa)
- Suomisen Olli yllättää ohjaus Orvo Saarikivi. Suomen Filmiteollisuus Oy 1945 (käsikirjoitus yhdessä Elsa Soinin kanssa)
- Katupeilin takana, ohjaus Toivo Särkkä. Suomen Filmiteollisuus Oy 1949
- Onnelliset, ohjaus Hannu Leminen. Suomi-Filmi Oy 1954
- Isän vanha ja uusi, ohjaus Matti Kassila. Suomen Filmiteollisuus Oy 1955
- Taas tapaamme Suomisen perheen ohjaus Toivo Särkkä. Suomen Filmiteollisuus Oy 1959 (käsikirjoitus yhdessä Elsa Soinin kanssa)
- Skandaali tyttökoulussa, ohjaus Edvin Laine. Suomen Filmiteollisuus Oy 1960
- Ihana seikkailu, ohjaus Toivo Särkkä. Suomen Filmiteollisuus Oy 1962
Palkinnot
- Parhaan käsikirjoituksen Jussi elokuvista Katupeilin takana ja Hallin Janne, 1950.[6]
- Pro Finlandia, 1953.
Lähteet
- Karjalohja.fi. (archive.org)
Viitteet
- ↑ Pekkanen, Toivo – Rauanheimo, Reino (toim.): ”Serp”, Uuno Kailaasta Aila Meriluotoon: Suomalaisten kirjailijain elämäkertoja, s. 200–207. Porvoo: WSOY, 1947.
- ↑ Vesikansa, Jyrki: Sinivalkoiseen Suomeen: Uuden Suomen ja sen edeltäjien historia I. 1847‒1939, s. 464‒465. Otava, 1997.
- ↑ Ilona Kemppainen: Suomalaisen sanaristikon historia, s. 18. Helsinki: Finn Lectura, 2002. ISBN 951-792-127-6.
- ↑ Juha Hyvönen: Ristikon takaa – "Suometar" ristikkotuumin.fi. Viitattu 17.12.2018.
- ↑ Sisättö, Vesa & Halme, Jukka: Kotimaisia pakinoitsijoita, s. 126–127. Helsinki: BTJ Finland, 2013. ISBN 978-952-692-979-1.
- ↑ Filmiaura Jussit.fi: Jussi-voittajat kautta aikojen
Aiheesta muualla
- Laine, Kimmo: Salminen, Seere (1894–1977). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen). 9.10.2006. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
- Seere Salminen Elonetissä.
- Seere Salminen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
- Naisellinen nainen - tekee työtä kuin mies. Serpentiinejä Serpistä, Seura, 08.04.1936, nro 15, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Lisää luettavaa aiheesta Seere Salminen on Wikiaineistossa Luettelo Seere Salmisen kirjoittamista lehtiartikkeleista
|