Luettelo Petäjäveden julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Näytä koordinaatit OSM-kartalla |
---|
Vie koordinaatit GeoJSON-muodossa |
Luettelo Petäjäveden julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Petäjäveden kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.
Tämä luettelo on osa valtakunnallista Suomen julkisten taideteosten ja muistomerkkien luettelointia. Luettelossa on pysyvästi julkisilla paikoilla olevia taideteoksia, muistomerkkejä ja muistolaattoja sekä hautausmailla olevia yleisiä muistomerkkejä ja patsaita. Luettelossa ei mainita rakennusten sisällä ja suljetuilla sisäpihoilla olevia julkisia teoksia eikä yksittäisten hautojen veistoksia. Teokset ovat luettelossa nimensä mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Sijaintipaikka on puiston, aukion, rakennuksen tai muun vastaavan nimi ja/tai katuosoite. Alue tarkoittaa kaupunginosaa/kunnanosaa, taajamaa, kylää, osa-aluetta tai asuinaluetta. Karttalinkki osoittaa teoksen sijaintipaikan kymmenien metrien tarkkuudella. Paljastusvuosi on teoksen julkistuksen tai paljastuksen vuosi sijaintipaikalla (suluissa on mainittu valmistumisvuosi, jos se poikkeaa huomattavasti paljastusvuodesta).
Julkinen teos | Paikka | Alue | Kartalla | Tekijä | Paljastusvuosi | Kuva | WD |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Aikarauta[1] | Kiertoliittymä Kirkkotie-Karikontie-Petäjävedentie | 62.252°N, 25.1924°E | Strömberg, PekkaPekka Strömberg ja Strömberg, AhtiAhti Strömberg | 2007 | |||
Emil Anders Candelinin muistomerkki[2][3] | Suolahti – Haapamäki radan varressa, lähellä Petäjäveden asemaa; Palvavuori. Lähimmät osoitteet: Petäjävedentie 346 tai Tiilimaantie 6 | 62.2572°N, 25.2254°E | ![]() | ||||
Isovihan Kintauden kahakan muistomerkki[4][5] | Ylä-Kintaudentie (paikkalinkki likimääräinen) | Kintaus | 62.3399°N, 25.336°E | Enkola, KariKari Enkola | 2012 | ||
Kyläsepän muistokivi[6][7] | Sepänpuisto, (Kyläseppä-huoltoaseman vieressä) Karikontie 1 | Petäjäveden kirkonkylä | 62.2518°N, 25.1948°E | 1988 | |||
Sotaanlähdön muistomerkki (Kintaus)[8][9] | Kintauden nuorisoseurantalon (Koivikko) edusta, Räihäntie 35 | Kintaus | 62.273°N, 25.3356°E | ||||
Sankarihautojen muistomerkki[10] | Petäjäveden kirkon sankarihautausmaa, Kirkkotie 12 | Petäjäveden kirkonkylä | 62.2545°N, 25.1855°E | Aaltonen, IrmaIrma Aaltonen ja Aaltonen, MattiMatti Aaltonen | 1954 | ||
Vapausodan hautamuistomerkki[11] | Vanha hautausmaa (lähellä järven rantaa), Vanhankirkontie 9 (karttalinkki likimääräinen) | Petäjäveden kirkonkylä | 62.25°N, 25.1843°E | todennäk 1937 mennessä |
Lähteet
- ↑ Verronen, Maarit: Turvaa ja taidetta - tarinoita liikenneympyröistä, s. 147. Aviador, 2021. ISBN 9789527347980.
- ↑ Marko Onnela, et al.: Suomen muistomerkit. Osa VII: Keski-Suomi, s. 73. Ratamestari A. E. Candelinin muistopatsas. Radanoikaisutyömaalla moottoriresiinan alle 27.7.1905 jääneen muistoksi, sijainti: Tiilimaan tasoristeys. Nousiainen: Väriteos Henna, 1998. ISBN 951-97134-6-8.
- ↑ Candelinin muistomerkki asiointi.maanmittauslaitos.fi.
- ↑ Poliisi: Ihmisillä on liian paljon aseita Suomessa Iltalehti. 20.3.2016.
- ↑ Matti K. Hyvärinen: Kuninkaat käskivät - Isänmaa kutsui II : Keski-Suomen sotamuistomerkit nuijasodasta veteraanien perintöön, s. 23-24 Kintauden kahakan muistomerkki. omakustanne. Korpilahti: Matti K. Hyvärinen, 2014. ISBN 978-952-93-4668-4.
- ↑ Marko Onnela, et al.: Suomen muistomerkit. Osa VII: Keski-Suomi, s. 72. Kyläsepän muistokivi: vuosina 1897-1981 eläneen kyläsepän muistoksi. Nousiainen: Väriteos Henna, 1998. ISBN 951-97134-6-8.
- ↑ Soitettu huoltoaseman toiselle aiemmalle omistajalle ja Sepänpuiston maan omistavalle Pekka Strömbergille. Muistokiven hän toteutti veljensä Martin kanssa. Muistomerkki ja puiston pystytys 1988 arkkitehti Leila Strömbergin suunnitelman mukaan. Kirjasi 9.6.2023 Käyttäjä:Paju
- ↑ Maastokartta-aineistossa (Kansalaisen karttapaikka) muistomerkkisymboli näillä koordinaateilla
- ↑ Muistomerkin aihe varmistettu puhelimitse nuorisoseuran puheenjohtajalta 9.6.2023, yhteystiedot sivulta https://www.seurantalot.fi/talot/16-nst/212-kintauden-nuorisoseura-ry-1276. Kirjasi 9.6.2023 Käyttäjä:Paju
- ↑ Sotasampo
- ↑ Matti K. Hyvärinen: Kuninkaat käskivät - Isänmaa kutsui II : Keski-Suomen sotamuistomerkit nuijasodasta veteraanien perintöön, s. 65 (s. 55-69 Vapaussodan sankaripatsaat). omakustanne. Korpilahti: Matti K. Hyvärinen, 2014. ISBN 978-952-93-4668-4.
|