Lönkan
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b6/Nya_svenska_samskolanin_rakennus_Sandelsinkadulla_-_N11799_-_hkm.HKMS000005-00000war.jpg/250px-Nya_svenska_samskolanin_rakennus_Sandelsinkadulla_-_N11799_-_hkm.HKMS000005-00000war.jpg)
Nya svenska samskolan oli Helsingissä vuosina 1888–1977 toiminut yksityinen ruotsinkielinen oppikoulu ja yhteiskoulu. Koulu oli yhdeksänluokkainen, eli käsitti sekä keskikoulun että lukion.[1] Koulu kulki myös nimellä Lönnbeckska skolan ensimmäisen rehtorinsa Albin Lönnbeckin mukaan. Puhekielessä tämä vääntyi muotoon "Lönkan".
Lönkan-lempinimi perityi 1977 samassa rakennuksessa jatkaneelle lukiolle Lönnbeckska gymnasiet ja yläasteelle Högstadieskolan Lönkan. Vuonna 2015 lukio muodosti yhdessä Gymnasiet svenska normallyceumin kanssa Tölö gymnasium ja yläaste yhdistyi peruskouluksi Grundskolan Norsen.
Historia
Koulun perustivat vuonna 1888 yliopettaja Viktor Heikel, asessori Uno Kurtén, yksityisopettaja Helena Alftan ja filosofian maisteri Albin Lönnbeck, jotka omistivat sen vuoteen 1899. Siitä eteenpäin koulua ylläpiti säätiö. Koulu aloitti toimintansa Standertskjöldin talossa osoitteessa Pohjoisranta 4, mutta muutti jo vuonna 1889 osoitteeseen Bulevardi 7–9, koulun perustajan yliopettaja Viktor Heikelin omistamaan taloon. Vuonna 1911 koulu sai käyttöönsä Andreaankatu (nyk. Lönnrotinkatu) 12:ssa sijainneen puutalon. Vuodesta 1954 koulu toimi Töölössä varta vasten rakennetussa koulurakennuksessa Töölön kirkon vieressä Töölöntorilla, osoitteessa Sandelsinkatu 3. Suurimmillaan koulussa oli 1960-luvulla yli 550 oppilasta.[1]
Peruskoulu-uudistuksen yhteydessä koulu kunnallistettiin. Keskikoulusta tuli kunnallinen peruskoulu nimellä Högstadieskolan lönkan.[2] Lukio jatkoi toimintaansa vuoteen 1990 asti nimellä Lönnbeckska gymnasiet.[3] Vuonna 2002 peruskoulun yhteyteen perustettiin uudelleen lukio nimellä Tölö gymnasium.[3]
Rehtorit
Nya svenska samskolan
| Högstadieskolan Lönkan
Lähde: [1] (Arkistoitu – Internet Archive) |
Tunnettuja oppilaita
- Lars Ahlfors, matemaatikko
- Erik A. Alftan, insinööri, kirjailija
- Hans Andersin, tietotekniikan professori
- Eva Biaudet, poliitikko
- Niklas Bruun, professori
- Staffan Bruun, toimittaja, kirjailija
- Marie-Louise von Bergmann-Winberg, professori
- Gunnar Castrén, professori, kirjallisuudentutkija
- Walentin Chorell, käsikirjoittaja, kirjailija
- Henrik Dettmann, koripallovalmentaja [4]
- Agneta Enckell, kirjailija
- Jannica Fagerholm, Gyllenbergin säätiön toimitusjohtaja
- Michael Franck, dokumenttielokuvaohjaaja, tuottaja
- Carola Grönhagen-Riska, ylilääkäri, professori
- Ilmi Hallsten, poliitikko
- Bertil Heinrichs, jääkärieversti
- Erik Heinrichs, jalkaväenkenraali
- Barbara Helsingius, miekkailija, folk- ja laulelmamusiikin esittäjä, säveltäjä ja sanoittaja.
- Eirik Hornborg, poliitikko, rehtori
- Sören Illman, matemaatikko, professori
- Mirjam Kalland, kasvatustieteiljä (KTT) ja lastenpsykoterapeutti, Helsingin yliopiston varhaiskasvatuksen ruotsinkielinen professori
- Herman Lindqvist, kirjailija, toimittaja
- Birgitta Lindström, Wimbledon-voittaja 1966
- Jenny Markelin-Svensson, Suomen ensimmäinen naispuolinen insinööri
- Ruth Munck, sairaanhoitaja
- Gerhard af Schultén, juristi
- Ulla-Christina Sjöman, saarnaaja
- Yrsa Stenius, toimittaja, kirjailija
- Astrid Thors, poliitikko
- Birgitta Ulfsson, näyttelijä
- Björn Wahlroos, liikemies
- Bo von Willebrand, lentokapteeni
- Michael Widenius, MySQL-tietokantaohjelman kirjoittaja
- Harald Öhquist, kenraaliluutnantti
Kirjallisuutta
- Nya svenska samskolan 1888-1938, Helsingfors 1938.
- Nya svenska samskolan sjuttio år, Nya svenska samskolan redogörelse för läsåret 1957-1958, Helsingfors 1958.
- Backmann, Leo, m.fl. (red.), Nya svenska samskolan 1938-1963, Helsingfors 1963.
- Nya svenska samskolan, Lönnbeckska gymnasiet 1888-1988, Hangö 1988.