Köhniönjärvi
Köhniönjärvi Köhniö | |
---|---|
![]() Köhniönjärven uimaranta | |
Valtiot | Suomi |
Maakunnat | Keski-Suomi |
Kunnat | Jyväskylä |
Koordinaatit | 62°14′35″N, 25°39′57″E |
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja | |
Päävesistöalue | Kymijoen vesistö (14) |
Valuma-alue | Ristiselän alue (14.23) |
Laskujoki | Köyhänoja Jyväsjärveen [1] |
Järvinumero | 14.232.1.005 |
Mittaustietoja | |
Pinnankorkeus | 126,1 m [1] |
Pituus | 1,5 km [1] |
Leveys | 300 m [1] |
Rantaviiva | 3,273 km [2] |
Pinta-ala | 28,444 ha [2] |
Tilavuus | 0,0019026 km³ [2] |
Keskisyvyys | 6,69 m [2] |
Suurin syvyys | 18 m [2] |
Saaria | ei saaria [1] |
![]() Köhniönjärvi | |
[ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ] ![]() | |
Infobox OK |
Köhniönjärvi [1][2], joka on puhekielessä ja vanhemmissa kartoissa myös Köhniö [3][4], on Keski-Suomessa Jyväskylässä Kypärämäessä sijaitseva järvi.[1][2]
Maantietoa
Järven pinta-ala on 28 hehtaaria, se on 1,5 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee pitkänomaisessa laaksossa, joka jatkuu Keljoon asti. Sen ympäristössä on metsämaata, joka on sekametsää, ja idässä Kypärämäen asuinalueet. Köhniö on saanut nimensä järvestä. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuus on 1,9 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0019 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 6,7 metriä ja suurin syvyys on 18 metriä. Järvessä on pitkä syvänne, jonka syvyys on luoteispäässä yli 7 metriä ja kaakkoispäässä yli 15 metriä. Syvin kohta sijaitsee kaakkoispäässä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja sen etelärantaa seuraa Haapamäen rautatie. Järven eteläpuolella kulkee valtatie 18 ja pohjoispuolella yhdystie 6015. Killerin ravirata sijaitsee yhdystien takana järven pohjoispuolella. Järven kaakkoispäässä on uimaranta, jolla on laituri, hyppytorni, pukukopit, grillipaikka ja talvisin avanto.[1][2][5][6]
Köhniönjärven luoteispäässä on kunnallistekniikan museo Könkkölä.[7]. Aiemmin siellä sijaitsi kaupungin työntekijöiden virkistyspaikka jonka tiloissa toimi myöhemmin tilausravintola Juhlatalo Könkkölä. Vuonna 2013 tilat siirtyivät takaisin kaupungin käyttöön ja sinne tuli nuorille suunnattu Könkkölän toimintakeskus.[8][9]
1960-luvulla rannalla toimi kesäisin rantakioski ja toimii jälleen kesällä 2015 [10][11]. Kypärämäen–Köhniön asukasyhdistys ja Kypärämäen Martat järjestävät rannalla rantajuhlia[12].
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Köhniönjärven valuma-alueeseen (14.232) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,1 metriä mpy. Köhniönjärven luoteispäähän laskee Mäyräoja, jonka valuma-alueella sijaitsevat Soidenlampi, Mustalampi ja Kotalampi. Itärantaan laskee pieni puro Rimminsuolta. Sen valuma-alueella ovat Killervä, Riihilampi ja Rimminlampi. Köhniönjärvi laskee Köyhänojaa pitkin kolmen kilometrin päähän Jyväsjärven Korkeakoskenlahteen. Köyhänojalle tulee pudotusta 48 metriä. Siihen yhtyy matkalla Myllyjärven laskuoja.[1][13]
Historiaa
Suurin osa Köhniönjärvestä kuului Jyväskylän kaupunkiin jo sen perustamisvuodesta 1837 lähtien. Vuonna 1914 myös Jyväskylän maalaiskuntaan kuulunut järven luoteisosa, jossa Könkkölän talo sijaitsee, siirrettiin kaupunkiin.[14]
Vuoden 1963 peruskartassa oli Köhniön asuinalue rakennettuna ja Könkkölä oli talo pienellä peltopalstalla. Köhniönjärven kohdalla metsärannassa on aiemmin ollut rautatieseisake [15], mutta se on lakkautettu jo vuosikymmeniä [16] sitten. Nykyisen hiekkarannan kohdalle oli karttaan merkitty leirintäalue.[15][16][17]
Jo kauan ennen kuin Köhniön ja Kypärämäen asuinalueet oli rakennettu, Köhniönjärven luoteispäässä oli Könkkölän torppa:
»Sen joka tänne on saapunut ajaen hevosella, autolla tai polkupyörällä, kannattaa jatkaa matkaa edelleen näiden erämaaseutujen läpi, kunnes hän 5 km. päästä kaupungista saapuu kapean, kirkasvetisen Köhniönjärven päähän. Sen rannalla, tien vasemmalla puolella on Könkkölän torppa. Harmaine, somaan sikermään järjestettyine asuin-, karja- ja talousrakennuksineen tuon kauniin metsäjärven rannalla on tämä torppa tyypillinen kuva keskisuomalaisen takamaa-eläjän idyllisestä pienoiskodista. – Köhniön vastarannalta näkyy jyrkkä hiekkapenger; siitä käy rautatierata järven rantaa kiertäen Jyväskylään»
(Jyväskylän ja ympäristön matkaopas, 1912)
Kuvia
Lähteet
- ↑ a b c d e f g h i Köhniönjärvi, Jyväskylä (sijainti maastokartalla) Karttapaikka. Helsinki: Maanmittauslaitos. Viitattu 26.6.2019.
- ↑ a b c d e f g h Ympäristö- ja paikkatietopalvelu Syke (edellyttää rekisteröitymisen) Helsinki: Suomen Ympäristökeskus. Viitattu 26.6.2019.
- ↑ Jyväskylä, pitäjänkartta 1752; Heikki Rantatupa historialliset kartat
- ↑ Jyväskylä kaupunki ja maalaiskunta 1:30.000 (JPG) (Timo Meriluoto – Vanhat kartat) timomeriluoto.kapsi.fi. 1930. Helsinki: Maanmittaushallitus. Viitattu 11.10.2023.
- ↑ Köhniönjärvi, Jyväskylä (sijainti ilmavalokuvassa) Karttapaikka. Helsinki: Maanmittauslaitos. Viitattu 26.6.2019.
- ↑ Köhniönjärvi, Jyväskylä (sijainti varjokartalla) Karttapaikka. Helsinki: Maanmittauslaitos. Viitattu 26.6.2019.
- ↑ Jyväskylän kaupunki, kulttuurihakemisto: Jyväskylän kunnallistekniikan museo/ Keski-Suomen museo
- ↑ Esa Jokinen: Könkkölä palaa perinteisiin Keskisuomalainen. 2.10.2013. Viitattu 13.8.2015. [vanhentunut linkki]
- ↑ Könkkölän uusiin suunnitelmiin pääsee tutustumaan tänään Radio Kompassi. 5.6.2015. Arkistoitu 24.9.2015. Viitattu 13.8.2015.
- ↑ Janne Haikari: Kypärämäki ja sen väki
- ↑ http://www.ksml.fi/tv/kohniolle-avattiin-pitkan-tauon-jalkeen-rantakioski/2073165[vanhentunut linkki]
- ↑ http://ksml.menoinfo.fi/jyvaskyla/tapahtumat/perinteinen-kohnion-rantajuhla/334860[vanhentunut linkki]
- ↑ Köhniönjärvi (14.232.1.005) Järvi-meriwiki. Suomen ympäristökeskus. Viitattu 26.6.2019.
- ↑ Jyväskylän karttapalvelu (kts. Aluejaot > Kuntaliitosalueet) kartta.jkl.fi. Arkistoitu 22.11.2020. Viitattu 15.10.2023.
- ↑ a b Peruskartta 1:20 000. 3212 05 Jyväskylä. Helsinki: Maanmittauslaitos, 1963. Kartta Vanhat painetut kartat -palvelussa (JPG) (viitattu 10.6.2019)
- ↑ a b Peruskartta 1:20 000. 3212 05 Jyväskylä. Helsinki: Maanmittauslaitos, 1983. Kartta Vanhat painetut kartat -palvelussa (JPG) (viitattu 10.6.2019)
- ↑ Peruskartta 1:20 000. 3212 05 Jyväskylä. Helsinki: Maanmittauslaitos, 1992. Kartta Vanhat painetut kartat -palvelussa (JPG) (viitattu 10.6.2019)
Aiheesta muualla
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Köhniönjärvi Wikimedia Commonsissa
- Köhniönjärvi Järviwikissä
- Könkkölän toimintakeskuksen Facebook-sivut
Kymijoen vesistö (vesistöaluetunnus 14) | Kymijoen alue (14.1) • Suur-Päijänteen alue (14.2) • Leppäveden–Kynsiveden alue (14.3) • Viitasaaren reitin valuma-alue (14.4) • Jämsän reitin valuma-alue (14.5) • Saarijärven reitin valuma-alue (14.6) • Rautalammin reitin valuma-alue (14.7) • Sysmän reitin valuma-alue (14.8) • Mäntyharjun reitin valuma-alue (14.9) | ||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Rajautuvat Suomen vesistöt ja Kymijoen vesistön osa-alueet: | Kymijoen alue (14.1) • Leppäveden–Kynsiveden alue (14.3) • Jämsän reitin valuma-alue (14.5) • Saarijärven reitin valuma-alue (14.6) • Sysmän reitin valuma-alue (14.8) • Mäntyharjun reitin valuma-alue (14.9) • Porvoonjoen vesistö (18) • Kokemäenjoen vesistö (35) | ||||||||||||||||||
Asikkalanselän alue (14.21) | noin 20 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Päijänteen alue (14.22) | noin 500 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Ristiselän alue (14.23) | noin 150 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Vesijärven valuma-alue (14.24) | noin 20 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25) | noin 100 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Arvajanjoen valuma-alue (14.26) | noin 140 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Saajoen valuma-alue (14.27) | noin 35 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Muuratjärven valuma-alue (14.28) | noin 120 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alue (14.29) | noin 120 kohdetta
|