Zetská bánovina
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5c/Locator_map_Zeta_Banovina_in_Yugoslavia_1929-1939.svg/220px-Locator_map_Zeta_Banovina_in_Yugoslavia_1929-1939.svg.png)
Zetská bánovina (srbochorvatsky Зетска бановина/Zetska banovina) byla administrativní jednotka Království Jugoslávie mezi lety 1929 až 1941. Svým názvem odkazovala na středověké knížectví Zeta.
Zahrnovala území dnešní Černé Hory, jihozápadní část současné Bosny a Hercegoviny, jižní část současného Chorvatska (od města Dubrovník až po Prevlaku, západ Kosova a část regionu Sandžak. Správní centrum regionu se nacházelo ve městě Cetinje, historickém centru černohorského knížectví. Rozloha bánoviny činila 30 997 km² a v roce 1931 zde v rámci sčítání lidu bylo zaznamenáno 925 516 obyvatel. Hranice regionu byly stanoveny tak, aby znemožnily růst chorvatského, resp. albánského nacionalismu.[1] V roce 1939 byly západní části připojeny k Chorvatské bánovině.
Představitelé Zetské bánoviny
- 1929–1931: Krsta Smiljanić
- 1931–1932: Uroš Krulj
- 1932–1934: Aleksa Stanišić
- 1934–1936: Mujo Sočica
- 1936–1939: Petar Ivanišević
- 1939–1941: Božidar Krstić
- 1941: Blažo Đukanović
Reference
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Zetská bánovina na Wikimedia Commons