Teorie dvojí pravdy
![ikona](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/29/Emblem-scales.svg/48px-Emblem-scales.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/11/Preferences-system.svg/16px-Preferences-system.svg.png)
Teorie „dvou pravd“ je jedno z řešení otázky o vztahu rozumu a víry, filozofie a teologie. Učení „dvojakosti pravdy“ znamená, že existuje zjevená náboženská pravda a pravda rozumu, které prý mohou existovat vedle sebe, neboť jedna je prý věcí víry, druhá záležitostí vědění.[1] Tato teorie předznamenávala rozchod filosofie a teologie, který během 17. století vyústil do nezávislosti přírodních věd na biblickém obrazu světa.[2]
Začátkem tohoto směru bylo učení Averrovo.[3][1][4] Pravda filozofie a pravda náboženství podle Averroova učení si navzájem neodporují, protože náboženství předepisuje člověku, jak má jednat, filozofie postihuje absolutní pravdu.[3] Podle Averroova učení musí filozofie a náboženství v principu a konečném závěru vést k téže pravdě. Ale náboženství, jež je určeno pro „dav“, se zakládá na autoritě zjevení a zaholuje pravdu do obrazné, alegorické formy. Filozofie, srozumitelná pouze pro nemnohé, chápe čistou filozofickou spekulací pravdu v adekvátní formě. Masám je nutno ponechat víru, neboť "drží dav na uzdě“.[4]
Obširně je učení „dvojí pravdy“ vypracováno v averroismu, zvláště u Sigera Brabantského.[1] Latinští následovníci Ibn Rušda bojovali za nezávislost vědeckofilozofického poznání na jeho kontrole teologií (a náboženstvím), i když neodmítali ani náboženství, ani teologii. Odtud vyplývalo, že latinští averroisté uznávali nutnost rozporů mezi pravdou filozofie na jedné straně a pravdou náboženskou na straně druhé. Uznání podobných rozporů se stalo zvláštní formou teorie dvojí pravdy.[5]
Teorie „dvou pravd“ se stala velmi populární v tehdejší filozofii.[3][4] Tato teorie, podrývající základy náboženské ideologie středověké filozofie, se definitivně upevnila ve škole Viléma Occama.[6] Pátý lateránský koncil odsoudil učení o dvojí pravdě.[7]
Odkazy
Reference
- ↑ a b c Filozofický slovník, s. 295.
- ↑ Umlauf.
- ↑ a b c Filosofie v arabských zemích, s. 100.
- ↑ a b c Dějiny filosofie, sv. I, s. 471.
- ↑ Sokolov, s. 330.
- ↑ Майоров, s. 5.
- ↑ Dějiny filosofie, sv. II, s. 54.
Literatura
- , 1950. Dějiny filosofie (původním názvem: Istorija filosofii I). Redakce : Georgij Alexandrov, Mark Mitin aj.; překlad : Milena Kirschnerová, Věra Kleslová, Hana Malínská, Marie Rottová a Zora Rozehnalová. 1., autorisované vyd. Svazek I (Filosofie antické a feudální společnosti). Praha: Svoboda. 518 s. Kapitola "Arabská středověká filosofie", s. 455–472.
- ALEXANDROV, Georgij; BYCHOVSKIJ, Bernard; JUDIN, Pavel, Mark Mitin (red.), 1952. Dějiny filosofie. Překlad : Hana Malínská a Jaroslav Vlček. 1., autorizované vyd. Svazek II "Filosofie XV. - XVIII. století". Praha: Svoboda. 518 s. Kapitola „Humanismus a reformace”, s. 45–67.
- MAKOVELSKIJ, Alexandr; MAMEDOV, Šejdabek, 1976. Filosofie v arabských zemích. In: JOVČUK, M. T.; OJZERMAN, T. I.; ŠČIPANOV, I. J. Dějiny filosofie. 2., přepracované vyd. Praha: Svoboda. S. 98–101.
- SOKOLOV, Vasilij Vasiljevič, 1988. Středověká filozofie (původním názvem: Sredněvekovaja filosofija). Překlad Vilém Herold a Václava Steindlová. Praha: Svoboda. 488 s. Kapitola „Latinský averroismus. Siger Brabantský", s. 329–333.
- UMLAUF, Václav. Proměna světa ve scholastické spekulaci o dvojí pravdě. Církevní dějiny. 2009, roč. II, čís. 3. Referát na konferenci "Otevřenost světa a světatvornost člověka" (FHS UK, Jinonice, květen 2008).. Dostupné online [cit. 2023-03-31]. ISSN 1803-0068.
- , 1985. Filozofický slovník: O-Z. (původním názvem: Philosophisches Wörterbuch). Redakce : Georg Klaus, Manfred Buhr; překlad : Karel Berka, Vladimír Čechák, František Čížek aj. 1. vyd. Praha: Svoboda. 481 s. Kapitola „Teorie dvojí pravdy”, s. 295.
- МАЙОРОВ, Г. Г., 1979. Formování středověké filozofie (Формирование средневековой философии). 1. vyd. Moskva: Мысль. 431 s. Dostupné online. Kapitola Введение. Понятие и проблема средневековой философии, s. 3–22. (rusky)
Související články
Externí odkazy
- teorie dvojí pravdy [online]. Encyklopedie Vševěd [cit. 2023-03-31]. Dostupné online.
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |