Rossi X-ray Timing Explorer
RXTE | ||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | ||||||||||||||
Jiné názvy | Rossi X-ray Timing Explorer Explorer 69 | |||||||||||||
COSPAR | 1995-074A | |||||||||||||
Katalogové číslo | 23757 | |||||||||||||
Start | 30. prosince 1995 | |||||||||||||
Kosmodrom | Cape Canaveral LC-17A | |||||||||||||
Nosná raketa | Delta II 7920-10 | |||||||||||||
Stav objektu | aktivní | |||||||||||||
Trvání mise | 28 let a 247 dní | |||||||||||||
Provozovatel | NASA - GSFC | |||||||||||||
Výrobce | NASA - GSFC | |||||||||||||
Druh | Rentgenový teleskop | |||||||||||||
Program | Program Explorer | |||||||||||||
Hmotnost | vzletová 3200 kg | |||||||||||||
Parametry dráhy | ||||||||||||||
| ||||||||||||||
Oficiální web | Domovská stránka | |||||||||||||
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Rossi X-ray Timing Explorer neboli RXTE je rentgenový teleskop určený k mapování časové struktury kosmických zdrojů rentgenového záření, jako jsou černé díry, neutronové hvězdy, rentgenové pulsary a rentgenové dvojhvězdy.
Start se konal 30. prosince 1995 ve 13:48:00 UTC na odpalovacím komplexu 17 na Mysu Canaveral. Pro vynesení byla použita nosná raketa Delta II typ 7920-10. Oběžná dráha byla zpočátku ve výšce 565×585 km se sklonem 22,99° a dobou oběhu 96,18 minu. Po více než čtrnácti letech činnosti oběžná dráha klesla na 476×489 km a doba oběhu se zkrátila na 94 minut (údaje z června 2010[1]).
Data získaná RXTE posloužila jako podklad pro více než 1400 vědeckých prací a mimo jiné poskytla důkaz existence Lensova-Thirringova jevu (také zvaný strhávání časoprostoru), jenž byl předpovězen obecnou teorií relativity [2].
Přístrojové vybavení
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/37/Proportional_Counter_Array_RXTE.jpg/220px-Proportional_Counter_Array_RXTE.jpg)
All-Sky Monitor (ASM)
ASM je určen ke sledování celé oblohy v rentgenové části spektra. Slouží jako detektor náhlých rentgenových záblesků i pro dlouhodobé sledování.
- Energetické rozpětí: 2 - 10 keV
- Časové rozlišení: 70% oblohy za 90 minut (jeden oběh)
- Prostorové rozlišení: 3' × 15' (7,6 × 38 cm)
- Sběrná oblast: 90 cm²
- Detektor: Xenonový proporcionální počítač
- Citlivost: 30 mCrab [poznámka 1]
Proportional Counter Array (PCA)
PCA je pole proporcionálních počítačů s celkovou sběrnou plochou 6500 cm².
- Energetické rozpětí:2 - 60 keV
- Energetické rozlišení: < 18% při 6 keV
- Časové rozlišení: 1 microsec
- Detektory: 5 proporcionálních počítačů
- Sběrná oblast: 6500 cm²
- Citlivost: 0,1 mCrab
The High Energy X-ray Timing Experiment (HEXTE)
HEXTE je pole scintilačních detektorů pro zaznamenávání tvrdých rentgenových paprsků.
- Energetické rozpětí: 15 - 250 keV
- Energetické rozlišení: 15% při 60 keV
- Interval měření: 8 mikrosekund
- Detektory: 2 klastry, každý se čtyřmi NaI/CsI scintilačními počítači
- Sběrná oblast: 2 x 800 cm²
Komunikační systém a ostatní vybavení
RXTE byl oproti předchozím družicím programu Explorer vybaven pokročilou 1 Gigabitovou polovodičovou pamětí, což umožňuje uchovat výsledky měření po dobu až čtyř oběhů. Je také vybaven dvěma vysoko-ziskovými anténami pro přenos telemetrie přes systém TDRS. Pro přenos dat je využit systém CCSDS paketů (standard využívaný NASA pro komunikaci v hlubokém vesmíru). Přesné zaměření v prostoru obstarávají dva detektory hvězd, postavené na základě moderní technologie CCD. Dodávky elektrické energie zajišťují nastavitelné solární panely, které mají výkon 800 wattů.
Objevy a pozorování
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ea/Some_X-ray_Landmarks.gif/220px-Some_X-ray_Landmarks.gif)
červen 1996 - RXTE pozoroval pulsar GRO J1744-28, který byl objeven v roce 1995 Comptonovou gama observatoří. Pulsar postupně slábl a v polovině května 1996 se zcela vytratil. RXTE pokračoval se sledování a na počátku června opět zaznamenal rentgenové záblesky, přičemž některé z nich trvaly přes 100 sekund. Byly to do té doby nejsilnější pozorované rentgenové záblesky.[3]
červenec 1996 - Byl zaznamenán rentgenový záblesk v binárním systému XY Arietis.[4]
srpen 1996 - Objevena neutronová hvězda s dosud nejvyšší frekvencí rentgenových pulsu. Hvězda 4U1728-34 vysílá pulsy s frekvencí přibližně 1000 hertzů. Frekvence záblesků není konstantní, ale lehce proměnlivá, astronomové pro tento jev používají termín kvazi-periodické oscilace [5].
říjen 1996 - Zaznamenán rtg záblesk trpasličí novy SS Cygni v Souhvězdí Labutě [6].
1997 - RXTE společně s IUE pozorovaly galaxii NGC 7469. Bylo to první koordinované sledování v ultrafialové a rentgenové části elektromagnetického spektra [7].
listopad 1997 - Během pozorování rotující černé díry GRO J1655-40 bylo zjištěno, že nejspodnější část jejího akrečního disku obíhá mnohem blíže než je minimální stabilní dráha pro nerotační černé díry. Podle teorie relativity byla vypočtena rotace černé díry a určena frekvence měkkého rentgenového záření vnitřní části jejího akrečního disku. Tato vypočtená hodnota se shodovala se skutečnými údaji, získanými RXTE. Stejné měření bylo následně provedeno u rotující černé díry GRS 1915+105 a výsledkem byla opět shoda teoretických a naměřených údajů. RXTE tak podal důkaz existence Lens-Thirringova jevu a platnosti obecné teorie relativity [8] [9] Černá díra prozradila svou rotaci.
únor 1998 - V pozůstatcích supernovy N157B byl objeven doposud nejrychleji rotující mladý pulsar [10].
duben 1998 - Objeven pulsar vyzařující rentgenové pulsy o délce 2,5 ms.
červen 1998 - Neutronová hvězda SGR 1806-2 byla identifikována jako rentgenový pulsar s extrémně silným magnetickým polem o intenzitě 1014 G.[11]
leden 2004 - Byla pozorována první přeměna pulzaru na magnetar. Nově vzniklý magnetar dostal označení XTE J1810-197[12]
únor 2006 - Pomocí mapy rentgenového pozadí naší galaxie, pořízené RXTE, byly objeveny miliony dosud neznámých objektů. [13]
Poznámky
- ↑ Jednotka miliCrab znamená tisícinu intenzity vyzařování Krabí mlhoviny a používá se pro porovnávací účely. viz heasarc.gsfc.nasa.gov/...mcrab.html
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Rossi X-ray Timing Explorer na anglické Wikipedii.
- ↑ www.heavens-above.com
- ↑ http://heasarc.gsfc.nasa.gov/...frame.html
- ↑ http://heasarc.gsfc.nasa.gov/docs/xte/learning_center/discover_0696.html
- ↑ http://heasarc.gsfc.nasa.gov/docs/xte/Greatest_Hits/xyari.html
- ↑ http://heasarc.gsfc.nasa.gov/docs/xte/learning_center/discover_0896.html
- ↑ http://heasarc.gsfc.nasa.gov/docs/xte/Greatest_Hits/wheatley.html
- ↑ http://heasarc.gsfc.nasa.gov/docs/xte/Greatest_Hits/7469.html
- ↑ http://heasarc.gsfc.nasa.gov/docs/xte/Greatest_Hits/frame.html
- ↑ http://web.mit.edu/newsoffice/1997/blackholes.html
- ↑ http://heasarc.gsfc.nasa.gov/docs/xte/learning_center/discover_0298.html
- ↑ http://heasarc.gsfc.nasa.gov/docs/xte/learning_center/discover_0698.html
- ↑ http://heasarc.gsfc.nasa.gov/docs/xte/learning_center/discover_0104.html
- ↑ Archivovaná kopie. www.nasa.gov [online]. [cit. 2010-07-01]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2010-04-30.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Rossi X-ray Timing Explorer na Wikimedia Commons
- (česky) http://www.lib.cas.cz/space.40/1995/074A.HTM
- (česky) http://www.astro.cz/clanek/2678
- (anglicky) NSSDC-Master Catalog: 1995-074A
Program Explorer | |
---|---|
1958–1959 | |
1960–1969 | |
1970–1979 | 42 • 43 • 44 • 45 • 46 • 47 • 48 • 49 • 50 • 51 • 52 • 53 • 54 • 55 • 56 • 57 • 58 • 59 • 60 • 61 |
1980–1989 | |
1990–1999 | 67 (EUVE) • 68 (SAMPEX) • 69 (RXTE) • 70 (FAST) • 71 (ACE) • 72 (SNOE) • 73 (TRACE) • 74 (SWAS) • 75 (WIRE) • 76 (TERRIERS) • 77 (FUSE) |
2000–2009 | 78 (IMAGE) • 79 (HETE) • 80 (WMAP) • 81 (RHESSI) • 82 (CHIPSat) • 83 (GALEX) • 84 (SWIFT) • 85-89 (THEMIS) • 90 (AIM) • 91 (IBEX) • 92 (WISE) |
2010– | 93 (NuSTAR) • 94 (IRIS) |