Petr II. Karađorđević
Petr II. | |
---|---|
Jugoslávský král | |
![]() Král Petr v exilu v roce 1944 | |
Doba vlády | 9. říjen 1934 – 29. listopad 1945 |
Narození | 6. září 1923 Bělehrad |
Úmrtí | 3. listopadu 1970 (ve věku 47 let) Los Angeles |
Pohřben | Oplenac a St. Sava's Serbian Orthodox Seminary |
Předchůdce | Alexandr I. |
Nástupce | Vyhlášena lidová republika |
Manželka | Alexandra Řecká a Dánská |
Potomci | Alexandr |
Dynastie | Karađorđevićové |
Otec | Alexandr I. |
Matka | Marie z Hohenzollern-Sigmaringenu |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Petr II. Karađorđević (srbsky: Petar II Karađorđević / Петар II Карађорђевић) (6. září 1923 v Bělehradě – 3. listopadu 1970 v Los Angeles, USA) byl třetím a zároveň posledním králem Jugoslávského království, před rokem 1929 označovaného jako Království Srbů, Chorvatů a Slovinců z dynastie Karađorđevićů. Králem se stal roku 1934 po smrti svého otce, až do jeho plnoletosti ho zastupoval jeho strýc Princ Pavel. Od roku 1941 až do své smrti byl králem v exilu.
Dětství
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/84/Royal_Monogram_of_King_Peter_II_of_Yugoslavia.svg/170px-Royal_Monogram_of_King_Peter_II_of_Yugoslavia.svg.png)
Narodil se jako nejstarší syn krále Alexandra I. a princezny Marie Rumunské. Dva z jeho kmotrů byli král a královna Spojeného království.
Vzdělávání Petra začalo již v královském paláci. Poté navštěvoval Sandroyd School ve Wiltshiru v Anglii.
Vláda
V jedenácti letech se Petr z dynastie Karađorđevićů po zavraždění svého otce krále Alexandra I. při státní návštěvě Francie roku 1934 stal jugoslávským králem. Do jeho plnoletosti za něho vládla regentská rada vedená jeho strýcem princem Pavlem Karađorđevićem.
Přestože král a jeho poradní sbor byli proti spolupráci s nacistickým Německem, regent Pavel Karađorđević sjednal přistoupení Jugoslávie k Paktu tří.
Dne 27. března 1941 byl sedmnáctiletý Petr prohlášen za plnoletého a účastnil se Brity[zdroj?] podporovaného převratu proti Paktu tří. Dne 17. dubna 1941 se Jugoslávie rozpadla na několik celků. Chorvatští fašisté v čele s Antem Pavelićem vytvořili na území dnešního Chorvatska a Bosny a Hercegoviny Nezávislý stát Chorvatsko (NDH; Nezavisna država Hrvatska). Slovinsko bylo rozděleno na tři části, které si mezi sebou rozdělilo Německo, Itálie a Maďarsko.
Srbsko obsadilo několik států: Vojvodina (severní část Srbska) byla rozdělena mezi Maďarsko (severozápadní část – Bačka), Nezávislý stát Chorvatsko (jihozápadní část – Srem) a Německo (východní část Vojvodiny – Banát). Území dnešního Kosova, spolu se západní částí dnešní Severní Makedonie a částí Černé Hory bylo připojeno k Velké Albánii – loutkovému státu pod kontrolou Itálie, zbytek Makedonie a část východního Srbska zabralo Bulharsko. Ve zbytku Srbska byla k moci dosazena proněmecká fašistická vláda vedená generálem Milanem Nedićem. V Černé Hoře byl k moci dosazen proitalský kníže.
Exil
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a2/Peter_II_and_Alexandra_of_Yugoslavia_1963.jpg/220px-Peter_II_and_Alexandra_of_Yugoslavia_1963.jpg)
Petr II., jeho vláda a část jednotek opustili Jugoslávii a přes Střední východ se dostali do Londýna, kde byli uznáni jako exilová vláda. Odpor na jugoslávském území však vedl komunistický vůdce Josip Broz Tito.
Král Petr II. ve Velké Británii dokončil studia a vstoupil do RAF. 20. března 1944 se v londýnském exilu oženil s princeznou Alexandrou Řeckou a Dánskou.
Ač stále v exilu, byl 29. listopadu 1945 jugoslávskou komunistickou stranou sesazen, sám však nikdy neabdikoval.
Po skončení války se usadil v USA. Po mnoha letech bolestí v důsledku cirhózy, po neúspěšné transplantaci jater, dne 3. listopadu 1970 zemřel v Los Angeles. Jeho tělo bylo pohřbeno klášterním kostele sv. Sávy v Libertyville, ve státě Illinois, a byl tak historicky jediným evropským panovníkem pohřbeným na americké půdě.
Jeho syn, korunní princ Alexandr, je následníkem jugoslávského trůnu.
Převoz ostatků do vlasti
Dne 4. března 2007 korunní princ Alexandr zveřejnil svůj záměr navrátit tělo svého otce zpět do Srbska. Tento záměr ovšem vzbudil emoce mezi americkými Srby, neboť Petr II. si sám srbský pravoslavný klášter sv. Sávy zvolil jako místo svého posledního spočinutí kvůli tisícům Srbů žijících v okolí Chicaga.[1]
22. ledna 2013 byly ostatky krále Petra převezeny zpět do Bělehradu.[2] Tělo bylo uloženo nejprve v královské kapli v Dedinje a poté, 26. května 2013, v rodinné královské hrobce v Oplenaci společně se svou ženou, královnou Alexandrou. Jeho matka, královna Marie a bratr, princ Ondřej, leží tamtéž. Na rakev Petra II. byly položeny srbské korunovační klenoty. Královského pohřbu se účastnil srbský premiér Ivica Dačić, syn krále Petra Alexandr s rodinou a srbský patriarcha Irenej.[3][4] Ten se také vyslovil pro obnovu srbské monarchie.[5]
Rodokmen
Karađorđe Petrović | ||||||||||||
Alexandr Karađorđevič | ||||||||||||
Jelena Jovanovićová | ||||||||||||
Petr I. | ||||||||||||
Jevrem Nenadović | ||||||||||||
Persida Nenadovičová | ||||||||||||
Jovanka Milovanovićová | ||||||||||||
Alexandr I. | ||||||||||||
Mirko Petrović-Njegoš | ||||||||||||
Nikola I. Petrović-Njegoš | ||||||||||||
Anastasija Martinovićová | ||||||||||||
Zorka Černohorská | ||||||||||||
Petar Vukotić | ||||||||||||
Milena Vukotićová Černohorská | ||||||||||||
Jelena Vojvodićová | ||||||||||||
'Petr II. Karađorđević' | ||||||||||||
Karel Antonín Hohenzollernský | ||||||||||||
Leopold Hohenzollernský | ||||||||||||
Josefína Bádenská | ||||||||||||
Ferdinand I. Rumunský | ||||||||||||
Ferdinand II. Portugalský | ||||||||||||
Antonie Portugalská | ||||||||||||
Marie II. Portugalská | ||||||||||||
Marie Rumunská | ||||||||||||
Albert Sasko-Kobursko-Gothajský | ||||||||||||
Alfréd Sasko-Kobursko-Gothajský | ||||||||||||
královna Viktorie | ||||||||||||
Marie Edinburská | ||||||||||||
Alexandr II. Nikolajevič | ||||||||||||
Marie Alexandrovna Romanovová | ||||||||||||
Marie Hesensko-Darmstadtská | ||||||||||||
Reference
- ↑ Tělo krále z USA možná pocestuje do vlasti. news.yahoo.com [online]. [cit. 2007-03-07]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2007-03-07.
- ↑ King Peter II Now in Royal Palace Chapel [online]. Royal Family of Serbia [cit. 2016-02-10]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2013-01-25. Je zde použita šablona
{{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ Remains of last Yugoslav king Peter II Karadjordjevic returned from US to Serbia. The Washington Post. washingtonpost.com, 22. ledna 2013. Dostupné v archivu pořízeném z originálu. Je zde použita šablona
{{Cite news}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“.[nedostupný zdroj] - ↑ The remains of King Peter II in Belgrade (Посмртни остаци краља Петра II у Београду). Radiotelevizija Srbije. rtv.rs, 22. ledna 2013. Dostupné online [cit. 23. ledna 2013]. (srbsky) Je zde použita šablona
{{Cite news}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ Serbian Patriarch Irinej states that Serbia needs emperor or king, or some form of parliamentary monarchy Archivováno 29. 10. 2013 na Wayback Machine.. Retrieved 23. ledna 2013.
Literatura
- Petar. A King's Heritage; The Memoirs of King Peter II of Yugoslavia. London: Cassell, 1955.
- Marlene Eilers, Descendants of Queen Victoria
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Petr II. Karađorđević na Wikimedia Commons
- Mauzoleum srbské královské rodiny
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
Předchůdce: Alexandr I. Karađorđević | ![]() | Jugoslávský král 1934–1945 | ![]() | Nástupce: — |
Srbští princové | |
---|---|
Praotec | |
1. generace | |
2. generace | |
3. generace | |
4. generace | |
5. generace | |
6. generace | |
1také jugoslávský princ 2poté, co se v roce 1909 vzdal svých práv, byl oslovován JkV princ Jiří Karađorđević |
Pretendenti jugoslávského/srbského trůnu od roku 1945 | ||
---|---|---|
| ![]() | |
Viz též Dynastie Karađorđevićů |