Opatov (okres Svitavy)
Opatov | |
---|---|
![]() Kaple svatého Jana Nepomuckého | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Svitavy |
Obec s rozšířenou působností | Svitavy (správní obvod) |
Okres | Svitavy |
Kraj | Pardubický |
Historická země | Čechy |
Stát | Česko![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°49′30″ s. š., 16°30′17″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 1 169 (2024)[1] |
Rozloha | 29,72 km²[2] |
Katastrální území | Opatov v Čechách |
Nadmořská výška | 438 m n. m. |
PSČ | 569 12 |
Počet domů | 358 (2021)[3] |
Počet částí obce | 1 |
Počet k. ú. | 1 |
Počet ZSJ | 1 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | Opatov 159 56912 Opatov v Čechách [email protected] |
Starosta | Ing. Petr Kovář |
Oficiální web: www | |
![]() ![]() Opatov | |
Další údaje | |
Kód obce | 578487 |
Kód části obce | 111457 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Opatov (latinsky Abbatis villa, německy Abtsdorf)[4] je obec v okresu Svitavy a Pardubickém kraji. PSČ obce je 56912, její nadmořská výška 438 m. Žije zde přibližně 1 200[1] obyvatel.
Nachází se zde železniční stanice na hlavní trati Brno - Česká Třebová; zastavují zde pouze některé osobní vlaky.
Historie
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1347. V 1. polovině 13. století byl založen kostel sv. Antonína poustevníka snad na starších románských základech.[5] V letech 1575–1579 proběhly renesanční úpravy kostela,[5] roku 1689 byla k severní zdi presbytáře přistavěna kaple[5] a mezi roky 1702 a 1703 došlo k přístavbě severní boční lodi.[5]
V roce 1930 byla většina z 1981 obyvatel německé národnosti. K obci náleží osady Hvězda (Stern) při bývalém panském dvoře se správní budovou (Zámečkem) a Nový Rybník (Neuteich) při cestě do Semanína. K obci náležela dnes již zaniklá osada Královec.
Pamětihodnosti
- Gotický kostel svatého Antonína Poustevníka
- Barokní kaple svatého Jana Nepomuckého
- Márnice, kruhová stavba, před opravou se zbytky renesančního sgrafita
- Mohutná barokní fara s velkým hospodářským dvorem
- Zbořená rychta pod kostelem
- Dolní hospodářský dvůr s obytnou patrovou budovou
- Zámeček Hvězda (Stern), mohutná stodola se sýpkou a chlévy bořeny 2006/7
- Sousoší svatého Jana Nepomuckého ve středu obce
- Kamenný kříž před hřbitovem
- Pomník 30 obětí 2. světové války
- Kamenný most pod kostelem
- Rybníky Hvězda a Vidlák
- Přírodní rezervace Králova zahrada, zamokřený lesní porost s bohatým výskytem bledule jarní
- Kaple v osadě Nový Rybník zničena opravou pomocí asf. šindele a plast. oken, věž neobnovena
- Královec (něm. Königsberg), zaniklá osada mezi Opatovem a Anenskou Studánkou, opuštěná kaple zbořena z rozhodnutí obce Opatov na jaře 2008
Nález prehistorického Deinotheria
K nálezům kostí a koster pravěkých chobotnatců v prostoru mezi Opatovem a Českou Třebovou docházelo v průběhu 19. století při stavbě a terénních úpravách železniční tratě Česká Třebová - Brno. Jednalo se o náhodné nálezy a dnes je možné předpokládat výskyt dalších paleontologických nálezů v této oblasti.
Jak uvádí prof. Rudolf Musil jednalo se o objevy nejméně 4 - 5 jedinců. Datace prvních nálezů je nejasná. První depot kostí a zubů z roku 1852 byl odvezen do vídeňského muzea, kde byl ztracen. Další nález snad z roku 1853 (autor se domnívá, že se jednalo o rok 1852) byl učiněn při stavbě železniční trati v blízkosti obce Opatov. Byla nalezena dobře zachovalá kostra a okolní flóry. Nález je v současnosti možné spatřit v paleontologických sbírkách Národního Muzea v Praze. Kostra patřila mladšímu jedinci (podobně jako ostatní nálezy koster v prostoru Opatov - Česká Třebová) druhu Deinotherium levius.
Poslední nález byl učiněn v roce 1899 při likvidaci sesuvu půdy v blízkosti České Třebové. Kostra byla vyzvednuta částečně a byla určena jako Deinotherium cuvieri.
Prof. Rudolf Musil upozorňuje na možnost dalších nálezů mezi Opatovem a Českou Třebovou. Oblast se stala velmi důležitou pro studium rodu Deinotherium a to nejen z pohledu české paleontologie. Nález pomohl vyřešit problematiku zařazení Deinotheria z pohledu evoluční biologie 19. století. Kouskovité a neucelé nálezy Deinotreria v 18. a 19. století vedly vědce k závěrům, že se jednalo o kytovce, sirény atd. [6]
Pověsti
- Jednou se na louce za obcí pásla prasata a jedna svině vyryla ze země zvon. Lidé se z toho velmi radovali, protože jejich obec dosud zvon neměla. Když jej však zavěsili do kostela a rozhoupali, zvon při zvonění volal: „Sau! Sau!“ (tj. svině). Lidem bylo líto krásných ozdob na zvonu, leč nezbylo, než jej nechat přelít. Po přelití už zvonil krásně.
- Opatov a Hvězda[7]
Osobnosti
Z Opatova pocházel Jan Deml. Jeho vnuk, kněz a spisovatel Jakub Deml (1878–1961) popisuje v Mohyle historii rodu. V kapitole 19 podává popisnou črtu o tom, jak se s Pavlou Kytlicovou a bratrem Antonínem vypravili do Opatova, aby nalezli dědův rodný domek.
Družba
Drezzo (část města Colverde) (Itálie)
Ostatní
V obci je od 17. července 2006 v provozu sluneční elektrárna využívající solární články s výkonem 60 kilowattů.[zdroj?]
Reference
- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2024. Praha: Český statistický úřad. 17. května 2024. Dostupné online. [cit. 2024-05-19].
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky – 2017. Český statistický úřad. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28].
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18].
- ↑ http://www.zwittau.de/orte/abtsdorf/abtsdorf.htm Abtsdorf bei Zwittau
- ↑ a b c d Pomezí Čech a Moravy, svazek 4. Kovařík Petr, Emporové kostely s podélnou dispozicí a jejich příklady na okrese Svitavy, str. 23 až 53
- ↑ MUSIL, Rudolf. Paleontologické nálezy v České Třebové a okolí. Vlastivědné zajímavosti Českotřebovka. 1997, čís. 9.
- ↑ Šustrová Drahomíra, Svitavské pověsti, Svitavy 1996
Literatura
- ŠORM, Antonín. Pověsti o českých zvonech. Praha: V. Kotrba, 1926.
- DEML, Jakub. Mohyla. Praha: Vyšehrad, 1948.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Opatov na Wikimedia Commons
Encyklopedické heslo Královec 2) v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
Encyklopedické heslo Opatov v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
- Opatov v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
- Mikroregion Svitavsko
- Okres Svitavy 1939
- Informace z Hřebečska
- Zaniklá obec Královec
- Zaniklé obce na Litomyšlsku, 4. Královec (Königsberg)
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
Části obce Opatov | |
---|---|
Části obce |
|
Ostatní |
Města, městyse a obce okresu Svitavy | |
---|---|
Banín • Bělá nad Svitavou • Bělá u Jevíčka • Benátky • Bezděčí u Trnávky • Biskupice • Bohuňov • Bohuňovice • Borová • Borušov • Brněnec • Březina • Březinky • Březiny • Březová nad Svitavou • Budislav • Bystré • Cerekvice nad Loučnou • Čistá • Desná • Dětřichov • Dětřichov u Moravské Třebové • Dlouhá Loučka • Dolní Újezd • Gruna • Hartinkov • Hartmanice • Horky • Horní Újezd • Hradec nad Svitavou • Chmelík • Chornice • Chotěnov • Chotovice • Chrastavec • Janov • Janůvky • Jaroměřice • Jarošov • Javorník • Jedlová • Jevíčko • Kamenec u Poličky • Kamenná Horka • Karle • Koclířov • Korouhev • Koruna • Křenov • Kukle • Kunčina • Květná • Lavičné • Linhartice • Litomyšl • Lubná • Makov • Malíkov • Městečko Trnávka • Mikuleč • Mladějov na Moravě • Morašice • Moravská Třebová • Nedvězí • Němčice • Nová Sídla • Nová Ves u Jarošova • Oldřiš • Opatov • Opatovec • Osík • Pohledy • Polička • Pomezí • Poříčí u Litomyšle • Příluka • Pustá Kamenice • Pustá Rybná • Radiměř • Radkov • Rohozná • Rozhraní • Rozstání • Rudná • Rychnov na Moravě • Řídký • Sádek • Sebranice • Sedliště • Sklené • Slatina • Sloupnice • Staré Město • Stašov • Strakov • Suchá Lhota • Svitavy • Svojanov • Široký Důl • Študlov • Telecí • Trpín • Trstěnice • Tržek • Třebařov • Újezdec • Útěchov • Vendolí • Vidlatá Seč • Víska u Jevíčka • Vítějeves • Vlčkov • Vranová Lhota • Vrážné • Vysoká • Želivsko | |
legenda: město, městys. |