Mojmírovce
Mojmírovce | |
---|---|
![]() Místní kostel | |
Poloha | |
Souřadnice | 48°12′25″ s. š., 18°3′50″ v. d. |
Nadmořská výška | 140 m n. m. |
Stát | Slovensko![]() |
Kraj | Nitranský |
Okres | Nitra |
Tradiční region | Ponitří |
![]() ![]() Mojmírovce | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 19,86 km² |
Počet obyvatel | 2 884 (31. 12. 2015) |
Hustota zalidnění | 145,2 obyv./km² |
Správa | |
Status | obec |
Starosta | Martin Palka[1] (nezávislý) |
Vznik | 1156 (první písemná zmínka) |
Oficiální web | www |
starosta | |
Adresa obecního úřadu | Obecný úrad Mojmírovce Námestie sv. Ladislava 931/7 951 15 Mojmírovce |
Telefonní předvolba | 037 |
PSČ | 951 15 |
Označení vozidel (do r. 2022) | NR |
NUTS | 500577 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/06/Mojm%C3%ADrovce%2C_ka%C5%A1tie%C4%BE1%2C_Slovensko.jpg/329px-Mojm%C3%ADrovce%2C_ka%C5%A1tie%C4%BE1%2C_Slovensko.jpg)
Mojmírovce (maďarsky Ürmény, německy Urmin) jsou obec na Slovensku v okrese Nitra.
Mojmírovce se nacházejí asi 14 km jižně od Nitry na vedlejší komunikaci, která spojuje obce Cabaj-Čápor a Ivanka pri Nitre. Obec se nachází v rovinaté a úrodné oblasti s teplým klimatem.
Název
Obec se v roce 1156 uváděla pod názvem Ilmer (případně Ylmer). Dalšími historickými názvy byly Ilmyr, Ilmar, Ilmur (1275), Irmell, Urmel, později Urmín (1808). Název Mojmírovce se používá od roku 1948.
Podle slavisty Jána Stanislava bylo základem názvu Urmín slovanské slovo ilm, tedy jilm.[2][3]
Dějiny
První zmínka o obci pochází z roku 1156, kdy patřila rodu Ilmer-Ürményiů. Podle listiny z roku 1315 měla obec status městyse. Obec měla také pečeť a znak, v němž byl list révy vinné a dva hrozny. Urmín měl právo pořádat trhy, právo vlastnit jatka a pivovar.
V roce 1710 byla obec postižena morem a v roce 1715 měla pouze 15 usedlostí, ale již v roce 1787 bylo v obci 300 domů a 2004 obyvatel.
Obyvatelstvo
Z celkového počtu obyvatel obce se při sčítání v roce 2001 hlásilo ke slovenské národnosti 2639 obyvatel (98%), k české 23 obyvatel (téměř 1%), k maďarské 10 obyvatel (0,4%). Nejvýznamnějším náboženstvím v obci bylo římskokatolické (2369 obyv., 88%), a evangelické (37 obyv., 1,4%). Přibližně 10% obyvatelstva se nepřihlásilo k žádné víře (267 obyv., 9,9%). V obci bylo 913 domů.
Přibližně polovina obyvatel byla v roce 2001 ekonomicky aktivní (1355 obyv.). Z nich asi polovina dojíždí za prací do města Nitra.
1828 | 1869 | 1890 | 1910 | 1930 | 1950 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2006 | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
2 004 | 2 661 | 2 826 | 3 302 | 3 347 | 3 253 | 3 279 | 2 800 | 2 732 | 2 565 | 2 694 | 2 767 |
Infrastruktura
V obci je pošta, obchodní centrum, zdravotní středisko (obecný, dětský a zubní lékař), lékárna a bankomat. Zámek je využíván na pořádání konferencí i jako hotel (k vybavení patří i tenisové kurty, tělocvična, bazén, sauna a střelnice). Na náměstí ve středu obce se nachází restaurace.
Mojmírovce mají vybudován obecní rozvod vody, kanalizaci, čističku odpadních vod a rozvod zemního plynu.
V obci je mateřská škola, základní škola, odborné učiliště pro postiženou mládež a Ekonomická univerzita v Bratislave zde pořádá rekvalifikační kurzy, externí studium a vědecké konference. Ve společenském domě je velký sál, kluby dětí a mládeže, posilovna a knihovna. V obci je také fotbalový stadion.
Na území obce je několik zastávek příměstské dopravy. Nejbližší železniční zastávka, vzdálená 3 km od obce, se nachází v Ivance pri Nitre.
Památky
- Římskokatolický kostel sv. Ladislava, postavený v letech 1718–1721 v barokním stylu[4]
- Zámek s parkem, v současnosti hotel se salónem rodáka z Mojmírovců hraběte Antona Grasalkoviče a se salónem původních majitelů – Hunyadyovců[5][6][7]
- Letohrádek knížete Aldobrandiniho s parkem, v současnosti regionální muzeum Mojmírovce[8]
- Strojní mlýn s původním technologickým zařazením
Známé osobnosti
- Anton I. Grasalkovič (1694 – 1771), uherský hrabě, důvěrník Marie Terezie
- Jozef Alojz Durgut (1790 – 1872), biskup, znalec církevního práva
- Gustáv Appel (1804 – 1903), zemědělec, statkář
- Vilmos Fraknói (1843 – 1924), maďarský historik
- Emil Funczík (1892 – 1972), profesor, první děkan teologické fakulty UK
Partnerské obce
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Mojmírovce na slovenské Wikipedii.
- ↑ Seznam zvolených starostů obcí, městských částí a primátorů měst ve volbách do orgánů samosprávy obcí [online]. Bratislava: Štatistický úrad Slovenskej republiky, rev. 2014-11-16. Martin Palka je v seznamu. Dostupné online.
- ↑ STANISLAV, Ján. Slovenský juh v stredoveku II. 2. vyd. Bratislava: Literárne informačné centrum, 2004. 533 s. ISBN 80-88878-89-6. S. 471. (slovensky)
- ↑ STANISLAV, Ján. Zo slovenských miestnych názvov. S. 92–97. Slovenská reč [online]. 1947 [cit. 2016-5-10]. Roč. XIII, čís. 3–4, s. 92–97. Dostupné online. (slovensky)
- ↑ Pamiatkový objekt: Kostel Mojmírovce. www.pamiatky.sk [online]. [cit. 2022-02-03]. Dostupné online.
- ↑ Kaštieľ Mojmírovce. historickehotelyslovenska.sk [online]. [cit. 2022-02-03]. Dostupné online. (slovensky)
- ↑ Pamiatkový objekt: kaštel Mojmírovce. www.pamiatky.sk [online]. [cit. 2022-02-03]. Dostupné online.
- ↑ Pamiatkový objekt: zámecký park. www.pamiatky.sk [online]. [cit. 2022-02-03]. Dostupné online.
- ↑ Regionálne múzeum Mojmírovce. www.muzeummojmirovce.sk [online]. 2021-04-18 [cit. 2022-02-03]. Dostupné online. (slovensky)
Literatura
- Mojmírovce. 1. vyd. Mojmírovce: Obecný úrad, 1994
- KERESTEŠ, Peter. Medzi starým a novým: život dolnonitrianskeho mestečka Urmín v 18. a prvej polovici 19. storočia. 1. vyd. Mojmírovce : Obecný úrad, 2006 ISBN 80-969518-5-8
- KERESTEŠ, Peter. Najstaršie dejiny Mojmíroviec: monografia dejín obce od najstarších čias do roku 1711. 1. vyd. Mojmírovce: Obecný úrad, 2008 ISBN 978-80-969999-5-8
- HARŠÁNIOVÁ, Viola. Strašidlá a strašidielka mestečka Urmín a iné príbehy. 1. vyd. Nitra: ENARS, 2008 ISBN 978-80-970058-5-6
- HARŠÁNIOVÁ, Viola. Medzi zemou a nebom. 1. vyd. Nitra: ENARS, 2011 ISBN 978-80-970612-1-0
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Mojmírovce na Wikimedia Commons
- Oficiální stránka
- Dějiny a fotografie obce
Města a obce okresu Nitra | |
---|---|
Alekšince • Báb • Babindol • Bádice • Branč • Cabaj-Čápor • Čab • Čakajovce • Čechynce • Čeľadice • Čifáre • Dolné Lefantovce • Dolné Obdokovce • Golianovo • Horné Lefantovce • Hosťová • Hruboňovo • Ivanka pri Nitre • Jarok • Jelenec • Jelšovce • Kapince • Klasov • Kolíňany • Lehota • Lúčnica nad Žitavou • Ľudovítová • Lukáčovce • Lužianky • Malé Chyndice • Malé Zálužie • Malý Cetín • Malý Lapáš • Melek • Mojmírovce • Nitra • Nitrianske Hrnčiarovce • Nová Ves nad Žitavou • Nové Sady • Paňa • Podhorany • Pohranice • Poľný Kesov • Rišňovce • Rumanová • Svätoplukovo • Štefanovičová • Štitáre • Šurianky • Tajná • Telince • Veľká Dolina • Veľké Chyndice • Veľké Zálužie • Veľký Cetín • Veľký Lapáš • Vinodol • Vráble • Výčapy-Opatovce • Zbehy • Žirany • Žitavce |