Matyáš Hummel
Matyáš Hummel | |
---|---|
Narození | 1732 Vídeň Habsburská monarchie ![]() |
Úmrtí | 20. února 1800 (ve věku 67–68 let) Praha České království ![]() |
Povolání | stavitel, architekt |
Některá data mohou pocházet z datové položky. Chybí svobodný obrázek. |
Matyáš Hummel (1732 Vídeň – 20. února 1800 Praha), někdy psán jako Mathias Hummel nebo i Matěj Humel, byl klasicistní architekt a stavitel rakouského původu působící v Čechách.[1]
Život a dílo
Podrobnější údaje o životě a rodině tohoto stavitele nejsou známy. V roce 1758 získal měšťanské právo na pražské Malé Straně. V roce 1761 výhodně koupil prázdné stavební místo na Kampě a pravděpodobně v letech 1769–1774 si tam vystavěl obytný dům v pozdně barokním až klasicistním stylu; ten je známý jako Humlův dům (nebo také Trnkův dům).
Jeho jméno je často zmiňováno zejména v souvislosti s klasicistními stavbami a přestavbami významných nebo památkově chráněných objektů, především v Praze. Často pracoval pro šlechtické rody: po roce 1760 pro Černíny, od roku 1765 byl ve službách hraběte Františka Adama Vratislava z Mitrovic, v roce 1773 byl přijat jako stavitel Karla Egona Fürstenberga.[2] V roce 1766 byl zmiňován jako fortifikační stavitel a v roce 1776 jako dvorní stavitel.[3] Z roku 1787 je znám jeho (nerealizovaný) projekt adaptace letohrádku Belveder na státní hvězdárnu.[4]
Některé stavby v Praze, které realizoval nebo se na nich podílel:
- úprava domu U Bílé vody, čp. 319 v Jánské ulici na Malé Straně (1761)[5]
- přestavba kostela Nanebevzetí Panny Marie v Třeboradicích[6]
- vnitřní přestavba Kounického paláce v Panské ulici na Novém Městě (1782)[7]
- předěl gotické obecní síně ve východním křídle Staroměstské radnice na dvě patra (1784–1787)[8]
- přístavba křídla panského dvora, tzv. zámku v Jinonicích (1789)[9]
- přestavba zrušeného kostela sv. Máří Magdaleny (1790)[10]
- přestavba Lichtenštejnského paláce na Malostranském náměstí včetně klasicistního průčelí (1791)
- úpravy Hartigovského paláce (kolem 1795)[3]
- klasicistní přístavek u vchodu do Zrcadlové kaple Klementina[11]
Mimo Prahu:
- úpravy zámku v Jincích (1766)[12]
- stavba zámku v Bolechovicích s kaplí sv. Jana Nepomuckého (1770–1775)
- úpravy zámku Loučeň (1776–1780)[13]
- stavba kostela sv. Kateřiny v Pavlíkově (1776–1785)[2]
- úpravy zámku v Dobrovici (1780)[14]
- klasicistní a antikizující pavilónky v zámeckém parku ve Veltrusích (patrně podle návrhu Jiřího Fischera): Červený mlýn, Laudonův pavilon, Chrám přátel venkova a zahrad, Čínská bažantnice (1792–1797)[15]
Galerie
- Humlův neboli Trnkův dům
- Průčelí Lichtenštejnského paláce
- Laudonův pavilon, zámecký park Veltrusy
- Chrám přátel venkova a zahrad, zámecký park Veltrusy
Odkazy
Reference
- ↑ HUMMEL Matyáš (Matheus, Mathias) 1732-20.2.1800 – Personal. biography.hiu.cas.cz [online]. [cit. 2021-01-14]. Dostupné online.
- ↑ a b Stavitelé a tvůrci zámku Veltrusy. www.veltrusy.net [online]. [cit. 2021-01-15]. Dostupné online.
- ↑ a b Vlček 1999, s. 530
- ↑ Vlček 1999, s. 165
- ↑ Poche 1985, s. 285
- ↑ Poche 1985, s. 324
- ↑ Nemovité kulturní památky hlavního města Prahy: operativní příruční seznam. Praha: Pražské středisko státní památkové péče a ochrany přírody, 1976. 332 s. S. 98.
- ↑ Poche 1985, s. 139
- ↑ Vlček 1999, s. 291
- ↑ Poche 1985, s. 278
- ↑ Zrcadlová kaple Klementina — Národní knihovna České republiky. text.nkp.cz [online]. [cit. 2021-01-15]. Dostupné online.
- ↑ Vlček 1999, s. 187, 288
- ↑ Vlček 1999, s. 356
- ↑ Vlček 1999, s. 220
- ↑ zámek Veltrusy - Památkový Katalog. pamatkovykatalog.cz [online]. [cit. 2021-01-15]. Dostupné online.
Literatura
- POCHE, Emanuel. Prahou krok za krokem. 2. vyd. Praha: Panorama, 1985. 470 s. S. 68, 139, 160, 263, 278, 285, 324.
- VLČEK, Pavel. Ilustrovaná encyklopedie českých zámků. 1. vyd. Praha: Libri, 1999. 624 s. ISBN 80-85-983-61-3. S. 119, 165, 174, 220, 287, 288, 291, 356, 530.
- BIEGEL, Richard. Mezi barokem a klasicismem. Proměny architektury v Čechách a Evropě druhé poloviny 18. století. 1. vyd. Praha: Karolinum, 2013. 344 s. ISBN 978-80-246-2193-7.
- BACHTÍK, Jakub; BIEGEL, Richard. Filip Heger, Matthias Hummel a ohlasy vídeňského planimetrismu v 2. polovině 18. století. In: Barokní architektura v Čechách. 1. vyd. Praha: Karolinum, 2015. ISBN 978-80-246-2736-6.