Jižní Papua
Jižní Papua | |
---|---|
![]() | |
Geografie | |
Hlavní město | Salor Indah |
Souřadnice | 6°30′ j. š., 139°30′ v. d. |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
Správa regionu | |
Stát | Indonésie![]() |
Vznik | 25. července 2022 |
Mezinárodní identifikace | |
ISO 3166-2 | ID-PS |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Jižní Papua (Papua Selatan) je jedna z provincií Indonésie. Nachází se na ostrově Nová Guinea, sousedí s provinciemi Střední Papua a Horská Papua na severu a s nezávislým státem Papua Nová Guinea na východě, její jižní a západní pobřeží omývá Arafurské moře. Patří k ní také ostrov Yos Sudarso. Provincie má rozlohu 129 715 km².
Jižní Papua je s 540 000 obyvateli nejméně lidnatou indonéskou provincií. Hlavním městem je Salor v oblasti Merauke. Převládajícími etniky jsou Asmatové, Korowajové a Marindové, v důsledku přesidlovacího programu přibývá Javánců. Obyvatelé se hlásí z 49 % k římskokatolické církvi, ze 27 % k islámu a ze 23 % k protestantství.
Oblast patřila k tradičnímu kulturnímu okruhu Anim Ha. Koncem devatenáctého století se stala součástí Nizozemské východní Indie a v roce 1902 byla u řeky Maro zřízena vojenská základna. Tanahmerah sloužil jako trestanecká kolonie pro odpůrce koloniální správy. Roku 1962 byla oblast připojena k Indonésii a byla regentstvím v rámci provincie Irian Barat. Při rozdělení provincie Papua se 11. listopadu 2022 stala Jižní Papua novou provincií s rozšířenou mírou autonomie.[1] Dělí se na čtyři kabupateny: Merauke, Bovet Digoel, Mappi a Asmat. Prvním guvernérem se stal Apolo Safanpo.
Převládá zde nížina, která na severu přechází do Novoguinejské vysočiny. Většinu území pokrývá tropický deštný les, v povodí řeky Fly se nacházejí savany. Typickými rostlinami jsou ságovník a orličín. Ve velkém se zavádí pěstování rýže, pro kterou má Jižní Papua vhodné klimatické podmínky i dostatek volné půdy, takže by se podle vládních plánů měla stát jejím hlavním indonéským producentem.[2] Vysazuje se také palma olejná, chlebovník obecný a smldinec křídlatý. Na mořském pobřeží má značný hospodářský význam lov ryb, především smuhovitých.
Žije zde klokan hbitý, kasuár přilbový a rajka velká. V roce 1990 byl vyhlášen národní park Wasur, díky svému bohatství biodiverzity nazývaný „papuánské Serengeti“.[3]
Domorodci se věnují převážně lovu a sběračství. Ke kultuře místních obyvatel patří vyřezávané sloupy nazývané bisj a čluny perahu lesung. Marindové byli proslulými lovci lebek.[4]
Reference
- ↑ The long-awaited birth of South Papua province. Antara News [online]. 2022-07-13 [cit. 2024-06-08]. Dostupné online.
- ↑ Minister launches 500,000 hectares of farming land in S Papua. Farmlandgrab.org [online]. 2024-04-16 [cit. 2024-06-08]. Dostupné online.
- ↑ Wasur National Park [online]. Roam Indonesia [cit. 2024-06-08]. Dostupné online.
- ↑ The interplay of headhunting, pacification and epidemic diseases among the Marind-Anim [online]. Australian National University [cit. 2024-06-08]. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Jižní Papua na Wikimedia Commons
- Oficiální stránky
Indonésie – Indonesia – (RI) | |
---|---|
Indonéské provincie a jejich hlavní města (kurzívou provincie se zvláštním statusem) | |
Sumatra | Ačeh (Banda Aceh) • Bangka-Belitung (Pangkalpinang) • Bengkulu (Bengkulu) • Jambi (Jambi) • Jižní Sumatra (Palembang) • Lampung (Bandar Lampung) • Ostrovy Riau (Tanjung Pinang) • Riau (Pekanbaru) • Severní Sumatra (Medan) • Západní Sumatra (Padang) |
Jáva | Banten (Serang) • Jakarta • Střední Jáva (Semarang) • Východní Jáva (Surabaja) • Yogyakarta (Yogyakarta) • Západní Jáva (Bandung) |
Malé Sundy | |
Kalimantan | Jižní Kalimantan (Banjarmasin) • Střední Kalimantan (Palangkaraya) • Východní Kalimantan (Samarinda) • Západní Kalimantan (Pontianak) • Severní Kalimantan (Tanjung Selor) |
Sulawesi | Gorontalo (Gorontalo) • Jihovýchodní Sulawesi (Kendari) • Jižní Sulawesi (Makasar) • Severní Sulawesi (Manado) • Střední Sulawesi (Palu) • Západní Sulawesi (Mamuju) |
Moluky | Moluky (Ambon) • Severní Moluky (Sofifi) |
Západní Papua |