Hetepheres I. byla egyptská královna během 4. dynastie (cca 2600 př. n. l.).
Hetepheres I. byla manželkou faraona Snofrua[3] a matkou krále Chufua. Je možné, že byla jen vedlejší manželkou Snofrua a její význam vzrostl až poté, co její syn nastoupil na trůn. Byla babičkou králů Radžedefa a Rachefa a královny Hetepheres II.
Hetepheres I. zemřela pravděpodobně za vlády svého syna Chufua.
Hrobka
Hrobka G 7000X královny Hetepheres I., pohřební komora – pohled na jih (1926)
Na východ od Chufuovy pyramidy nalezl George Andrew Reisner[p 1] skrytou šachtu G 7000X, v níž se nacházel pohřební nábytek a šperky, které patřily královně Hetepheres I. Raisner dospěl k závěru, že Hetepheres I. byla původně pohřbena v jiné hrobce, a jelikož ta byla vyloupena, byla Hetepheres I. znovu pohřbena v této skryté hrobce.[4] V roce 1927 otevřeli sargofág, a ačkoliv byl neporušený, žádné tělo v něm překvapivě nebylo nalezeno.[5][6] O jejím místě pohřbení je mnoho teorií:
Reisner předpokládal, že byla Hetepheres původně pohřbena poblíž pyramidy Snofrua v Dahšúru, ale hrobka byla krátce po jejím pohřbu vyloupena. Je možné, že lupiči otevřeli sarkofág a ukradli mumii. Úředníci, kteří byli odpovědní za její hrobku, snažíce se vyhnout faraonovu hněvu, možná řekli Chufuovi, že se mumie stále nachází nepoškozená v sargofágu. Chufu pak nařídil sarkofág a veškerou pohřební výbavu přemístit do nové skryté hrobky (G 7000X) nacházející se v Gíze poblíž jeho vlastní pyramidy.[4][7]
Mark Lehner[p 2] považoval hrobku G 7000X za první hrobku královny Hetepheres I. a později byla podle něj přemístěna do pyramidy G1-a.
Třetí možností je, že G 7000X měla být její jediná hrobka. Je možné, že nad touto šachtovou hrobkou měla být původně ještě nadstavba v podobě pyramidy. Její mumie mohla ale být ukradena krátce po pohřbení.[7]
Podle Zahi Hawasse byla Hetepheres I. původně pohřbena v G1-a (jedné ze tří malých pyramid poblíž té Chufuovy) a poté, co byla tato hrobka vykradena, byla pro královnu vykopána nová šachta. Stalo se to zásluhou Hemiuna prince synovce sloužícího jako vezír faraonovi Chufuovi, který nechal v Gíze vykopat šachtu (hloubka ~ 27 m), do které pak pietně pohřební výbavu z hrobky Heteperes uložil.[8]
Pohřební výbava
Kopie královské postele s opěrkou hlavy (podhlavničkou) z hrobky Hetepheres I. (délka postele je 177 centimetrů)
V šachtové hrobce G 7000X byl objeven početný pohřební nábytek.[3] Přestože sarkofág zůstal nedotčený a neporušený, mumie královny Hetepheres chyběla. Kanopická truhla v její hrobce je jedna z nejstarších známých. Je rozdělená na čtyři přihrádky (jako kanopy) a každá obsahovala její mumifikované orgány.[9]
Obsah hrobky nám poskytuje mnoho podrobností o způsobu života v královské rodině za 4. dynastie.[10]
Pohřební výbava v G 7000X obsahovala následující předměty:[11]
Baldachýn pokrytý zlatem
Postel se stupátkem pokrytá zlatem, v káhirském muzeu Ent. 53261 (obnoveno).
Křeslo zdobené v podobě papyru, pokryté zlatem
Kanopická truhla z G 7000XKřeslo zdobené v podobě symbolů bohyně Neit pokryté zlatem[12]
Nosítka pokrytá zlatem
Zbytky tubulárního koženého pouzdra - obsahující dvě dlouhé holínky pokryté zlatým žebrovaným pouzdrem a dřevěnou hůlkou s vykládanou ozdobou mincí, v káhirském muzeu. (89619 aab).
Truhla se znakem Mina pokrytá zlatem.
Alabastrový sargofág (prázdný)
Alabastrová kanopická truhla (s mumifikovanými orgány)
↑Aidan Dodson: The Complete Royal Families of Ancient Egypt. High Holborn: Thames & Hudson. 2004. ISBN 978-0-500-05128-3.
↑ abAidan Dodson & Dyan Hilton, The Complete Royal Families of Ancient Egypt, Thames & Hudson (2004), p. 57.
↑ abLeonard Cottrell, The Lost Pharaohs, Grosset & Dunlap, New York (1961).
↑Manuelian, Peter Der. "A Race against Time in the Shadow of the Pyramids. The Museum of Fine Arts, Boston and the Giza Necropolis, 1902–1990." KMT 1, No. 4 (1990-91), pp. 10-21.
↑Bulletin of the Museum of Fine Arts, Volume XXV Archivováno 27. 9. 2011 na Wayback Machine., Boston, August, 1927, Number 150
↑ abEdwards, I.E.S. "Review of 'The Pyramid Tomb of Hetep-heres and the Satellite Pyramid of Khufu'." Journal of Egyptian Archaeology75 (1989), pp. 261-265.
↑BUNSON, Margaret. Encyclpedie of Ancient Egypt [online]. New York: Facts On File, Inc., 1991. S. 168. Dostupné online. (anglicky)
↑George Reisner, “The Empty Sarcophagus of the Mother of Cheops”, Bulletin of the Museum of Fine Arts (Museum of Fine Arts, Boston) Vol. 26, No. 157 (Oct., 1928), p. 81.
↑Lawrence Berman, Rita E. Freed, and Denise Doxey. Arts of Ancient Egypt. Museum of Fine Arts Boston. 2003. pp. 70-71. ISBN0-87846-661-4
↑Porter and Moss, Topographical Bibliography of Ancient Egyptian Hieroglyphic Texts, Reliefs, and Paintings; Part III; pp. 179-182.
↑Harvard Semitic Museum, “Recreating the Throne of Egyptian Queen Hetepheres”