Habrovice
Habrovice | |
---|---|
![]() Kaple v Habrovicích | |
Lokalita | |
Charakter | vesnice |
Obec | Ústí nad Labem |
Okres | Ústí nad Labem |
Kraj | Ústecký kraj |
Historická země | Čechy |
Stát | Česko![]() |
Zeměpisné souřadnice | 50°42′13″ s. š., 14°0′7″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 395 (2021)[1] |
Katastrální území | Habrovice (1,97 km²) |
Nadmořská výška | 260 m n. m. |
PSČ | 400 01 403 40 |
Počet domů | 84 (2011)[2] |
![]() ![]() Habrovice | |
Další údaje | |
Kód části obce | 36439 |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Habrovice (německy Johnsdorf) jsou vesnice, část okresního města Ústí nad Labem. Nachází se na úpatí Českého středohoří asi 5,5 kilometru severozápadně od Ústí nad Labem.
Název
Název vesnice vznikl z přídavného jména habrová. Původně se používal v jednotném čísle, ale v době poněmčení regionu se začal používat tvar v čísle množném. Německý název Johnsdorf vznikl z osobního jména Johann ve významu Johannova (Johnova) ves. V historických pramenech se název vesnice objevuje ve tvarech: Habrovice (1454), z Habrovic (1510, 1543, 1551), Jonassdorff (1654), Jonsdorf (1720 a 1787) a úředně Johnsdorf (1854).[3]
Historie
Vesnice původně stávala nejspíše v místech označovaných „im alten Dorfe“.[3] Na začátku patnáctého století patřila johanitům, ale během husitských válek ji po roce 1420 získali majitelé hradu Blansko.[4] Roku 1454 ji Jan Blankenštejn z Vartenberka postoupil králi Ladislavovi.[5] Jan Blankenštejn se o ves dělil s Janekm z Jonsdorfu, ztotožňovaným s Janem z Habartic.[6] Podle Augusta Sedláčka potom Habrovice bývaly spravovány až do roku 1559 jako součást předlického statku.[4] Rudolf Anděl však uvedl, že po roce 1454 panovník vesnici postoupil Jakoubkovi z Vřesovic a jeho potomkům patřila až do doby kolem roku 1522.[5] Jiným vlastníkem na začátku šestnáctého století však byl Jan Oboječek.[6] Po něm ji od krále Ferdinanda I. získali opět johanité, kteří vesnici roku 1547 prodali Jaroslavu (Jaroši[6]) Kelblovi z Geisinku.[5] I tehdy byly Habrovice spravovány z Předlic,[4] ale krátkou dobu po roce 1559,[5] kdy proběhlo dělení rodového majetku mezi Jaroslavovými dědici, patřily ke Stružnici.[4] Dědici byli Bernard a Litold Kelblové z Geisinku, ale roku 1561 se stal jediným majitelem vsi Bernard (Heřman[4]) Kelbl z Geisinku, který v Habrovicích založil tvrz.[5] Jeho nástupce Jan Heřman Kelbl zemřel během stavovského povstání, po němž byla třetina[6] jeho majetku roku 1623 zkonfiskována.[4]
Roku 1624 jej koupil Jan Kašpar z Kürbitz a ke statku tehdy patřily také vsi Bánov a Dělouš.[6] Jan Kašpar v roce 1628 vesnici prodal za 3 500 tolarů[6] svobodnému pánovi Alexandru Bleilebenovi, který ji připojil ke Všebořicím.[4] Poplužní dvůr byl od roku 1794 rozprodáván a hospodaření v něm definitivně skončilo na začátku devatenáctého století.[6]
Přírodní poměry
Habrovice se nachází ve stejnojmenném katastrálním území s rozlohou 1,97 km²,[7] jehož součástí je mimo jiné Habrovický rybník, cca do roku 2008 využívaný jako přírodní koupaliště. Stojí v nadmořské výšce okolo 260 metrů ve výběžku Českého středohoří (okresek Ústecké středohoří), které ale na jižním okraji vesnice a západně od ní přechází do Chomutovsko-teplické pánve.[8]
Obyvatelstvo
Při sčítání lidu v roce 1921 ve vsi žilo 337 obyvatel (z toho 167 mužů), z nichž bylo jedenáct Čechoslováků, 325 Němců a jeden cizinec. Kromě tří evangelíků byli římskými katolíky.[9] Podle sčítání lidu z roku 1930 měla vesnice 349 obyvatel: šest Čechoslováků, 342 Němců a jednoho cizince. Opět se až na tři evangelíky hlásili k římskokatolické církvi.[10]
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | 2021 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | 266 | 304 | 252 | 245 | 296 | 337 | 349 | 233 | 215 | 210 | 204 | 198 | 227 | 271 | 395 |
Počet domů | 46 | 50 | 50 | 49 | 50 | 57 | 58 | 54 | 52 | 51 | 54 | 55 | 69 | 84 | 84 |
Pamětihodnosti
- Bývalá tvrz čp. 1[13]
- Rodinný dům čp. 124 od 3+1 architekti[14]
Osobnosti
V Habrovicích má svůj ateliér loutkář Miroslav Nebeský.[15]
Reference
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-11-01].
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky – 1869–2011. Český statistický úřad. 21. prosince 2015. Dostupné online.
- ↑ a b PROFOUS, Antonín. Místní jména v Čechách. Jejich vznik, původní význam a změny. Svazek I. A–H. Praha: Nakladatelství Československé akademie věd, 1954. 823 s. Heslo Habrovice, Johnsdorf, s. 571.
- ↑ a b c d e f g SEDLÁČEK, August. Hrady, zámky a tvrze Království českého. Svazek XIV. Litoměřicko a Žatecko. Praha: Šolc a Šimáček, 1923. 502 s. Dostupné online. Kapitola Tvrze v okolí Blanska, s. 328.
- ↑ a b c d e Hrady, zámky a tvrze v Čechách, na Moravě a ve Slezsku. Příprava vydání Rudolf Anděl. Svazek III. Severní Čechy. Praha: Nakladatelství Svoboda, 1984. 664 s. Kapitola Habrovice – tvrz, s. 127.
- ↑ a b c d e f g Bývalá tvrz (panský dům) [online]. Národní památkový ústav [cit. 2023-12-08]. Dostupné online.
- ↑ Územně identifikační registr ČR. Územně identifikační registr ČR [online]. 1999-01-01 [cit. 2009-10-22]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2017-09-16.
- ↑ Přírodní poměry. Geomorfologie, klimatické oblasti [online]. Agentura ochrany přírody a krajiny ČR [cit. 2023-12-07]. Dostupné online.
- ↑ Statistický lexikon obcí v Republice Československé. 2. vyd. Svazek I. Čechy. Praha: Státní úřad statistický, 1924. 596 s. S. 185.
- ↑ Statistický lexikon obcí v Republice Československé. Svazek I. Země česká. Praha: Státní úřad statistický, 1934. 614 s. S. 386.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky 1869–2011 [online]. Praha: Český statistický úřad, rev. 2015-12-21 [cit. 2024-07-25]. Dostupné online.
- ↑ Výsledky sčítání 2021 – otevřená data [online]. [cit. 2024-07-25]. Dostupné online.
- ↑ Ústřední seznam kulturních památek České republiky [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 2017-11-23]. Identifikátor záznamu 155498 : Tvrz – panský dům. Památkový katalog. Hledat dokumenty v Metainformačním systému NPÚ [1].
- ↑ Rodinný dům Habrovice [online]. Archiweb [cit. 2023-12-08]. Dostupné online.
- ↑ MAYER, Vladimír. Tvořit začal ve skladu, teď lidé pro jeho loutky létají přes půl světa. iDnes.cz [online]. 2015-05-14 [cit. 2023-12-08]. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Habrovice na Wikimedia Commons
- Katastrální mapa katastru Habrovice na webu ČÚZK
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
Statutární město Ústí nad Labem | |
---|---|
Ústí nad Labem-město: Ústí nad Labem-centrum • Božtěšice • Bukov • Habrovice • Hostovice • Klíše • Předlice • Skorotice • Strážky • Vaňov • Všebořice • Ústí nad Labem-Neštěmice: Neštěmice • Krásné Březno • Mojžíř • Ústí nad Labem-Severní terasa: Severní Terasa • Dobětice • Kočkov • Stříbrníky • Ústí nad Labem-Střekov: Střekov (včetně ZSJ Nová Ves) • Brná • Církvice • Kojetice • Olešnice • Sebuzín • Svádov |