Erna Janská
Erna Janská | |
---|---|
Narození | 19. října 1899 Vídeň Rakousko-Uhersko ![]() |
Úmrtí | 3. ledna 1953 (ve věku 53 let) Praha Československo ![]() |
Místo pohřbení | Olšanské hřbitovy |
Povolání | vydavatelka a redaktorka |
Příbuzní | Karel Janský, manžel |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. Chybí svobodný obrázek. |
Erna Janská, rozená Arnoštka Kalivodová (19. října 1899 Vídeň – 13. ledna[1] 1953 Praha) byla česká nakladatelka, vydavatelka a redaktorka, která v letech 1922–1947 vydala pět desítek titulů klasické i avantgardní světové a české literatury, jak filozofické, tak beletrie a poezie. Nejvýznamnější díla vycházela jako bibliofilie v malém počtu číslovaných výtisků v edicích Hyperion, Stožár či Svítání.
Život
Narodila se jako nejmladší, jedenácté dítě v rodině truhláře Jana Kalivody a jeho manželky Vyhnálkové ve Vídni. Tam navštěvovala českou menšinovou školu spolku Komenský. V Praze bydlela u své sestry, roku 1913 absolvovala měšťanskou školu u sester voršilek a roku 1914 Bergmannovu obchodní školu. V 19 letech se provdala za úředníka Živnostenské banky Karla Janského[2], s nímž žila od roku 1919. Bydleli na Novém Městě pražském, na Palackého nábřeží čp. 1788/4, kde byla také redakce jejich nakladatelství. Karel Janský se vedle své profese věnoval literárně historické badatelské práci, zejména o díle Karla Hynka Máchy, které vydali kompletně. V prosince 1948 Erna Janská oznámila zastavení vydavatelské činnosti a vrátila koncesi.[3]
Zemřela roku 1953 a byla pohřbena na Olšanských hřbitovech.
Ediční činnost
Činnost nakladatelství byla nevýdělečná, Karel Janský ji financoval ze svého úřednického platu. To umožnilo realizovat umělecké snahy bez komerčních kompromisů. Stálým redaktorem byl dr. František Krčma. Na typografii a ilustracích knih se podíleli přední čeští malíři a grafici meziválečné generace.
Výběr z díla
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/47/Josef_%C4%8Capek-_Ob%C3%A1lka_knihy_Konstantina_Biebla%2C_Zlod%C4%9Bk_z_Bagdadu.jpg/220px-Josef_%C4%8Capek-_Ob%C3%A1lka_knihy_Konstantina_Biebla%2C_Zlod%C4%9Bk_z_Bagdadu.jpg)
- Honoré de Balzac: Elixír života, ilustrace Cyril Bouda, 1922
- Karel Jaromír Erben: Kytice z pověstí národních. ilustrace Cyril Bouda, 1923
- Božena Němcová:Tři pohádky, ilustrace Cyril Bouda, 1923
- Lucius Apuleius: Amor a Psyché. 1924
- Karel Jaromír Erben: Kytice z pověstí národních. ilustrace Cyril Bouda. 1923
- Konstantin Biebl: Zloděj z Bagdádu, básně; barevná obálka Josef Čapek. 1925
- Karel Hynek Mácha: Cikáni, román; ilustrace Cyril Bouda. 1925
- Antoine François Prévost d’Exiles: Příběh Manony Lescautové; ilustrace Cyril Bouda. 1925
- Platón: Obrana Sokratova. překlad a doslov Jaroslav Ludvikovský, ilustrace Cyril Bouda. 1929
- Jakub Arbes: Svatý Xaverius. Obálka Jan Konůpek. 1930
- S.K.Neumann: Žal : básně z let 1928–1930; obálka a ilustrace Toyen. 1930
- S.K.Neumann: Srdcová dáma : básně z let 1930–1932; obálka a ilustrace Toyen. 1933
- Karel Hynek Mácha, Máj, ilustrace Antonín Strnadel. 1941
- Karel Hynek Mácha: Znělky, ilustrace Jan Konůpek. 1942
- Miloš Marten: Pohádky a podobenství, ilustrace Jan Konůpek. 1944
- František Halas: Nikde. Doslov František Černý. Ilustrace Josef Liesler. 1946
- Percy Bysshe Shelley: Citlivka. dřevoryty František Kobliha. 1947
Literární pozůstalost
Literární pozůstalost manželů Jánských je uložena v Památníku národního písemnictví v Praze[4].
Odkazy
Reference
Literatura
- FORST, Vladimír, a kol. Lexikon české literatury : osobnosti, díla, instituce. 2/I. H-J. Praha: Academia, 1993. 589 s. ISBN 80-200-0468-8. S. 382–383.
Externí odkazy
- http://provenio.net/authorities/57994[nedostupný zdroj]
Autor Erna Janská ve Wikizdrojích