Emma Meisel
Emma Meisel | |
---|---|
Narození | 4. června 1885 Opava |
Úmrtí | 7. října 1942 (ve věku 57 let) Koncentrační tábor Osvětim |
Povolání | kurátorka učitelka |
Některá data mohou pocházet z datové položky. Chybí svobodný obrázek. |
Emma Meisel (4. června 1885 Opava[1] – 7. října 1942 Osvětim) byla pedagožka, propagátorka moderního umění, osobnost teplického kulturního života po roce 1918. Zemřela jako oběť holocaustu ve věku 57 let v koncentračním táboře Auschwitz.
Ranná léta
Emma Meisel se narodila 4. června 1885 v Opavě (německy Tropau), jako dcera továrního mistra Adolfa Meisela a jeho ženy Rosy Meisel. Měla sestru Wilhelminu, výtvarnici, která studovala ve Vídni. O studiích Emmy Meisel není nic známo, ale jelikož se věnovala pedagogické činnosti, dá se předpokládat, že měla pedagogické vzdělání.[1]
Nejprve vyučovala v Moravské Ostravě. V roce 1916 byla jmenována profesorkou na dívčím lyceu v Českých Budějovicích. Poté v roce 1920 se přestěhovala do Teplic, kde působila jako profesorka na německém dívčím lyceu. Bydlela v Teplicích se svou matkou, v roce 1936 se k ní z Liberce přistěhovala sestra Wilhelmina.[1]
Sekce pro výtvarné umění
V převážně německém prostředí Teplic usilovala Meisel o zvýšení zájmu veřejnosti o moderní výtvarné umění. Stala se zakladatelkou a také jednatelkou a korespondentkou nově založeného oddělení při Muzeu v Teplicích. Dne 29. října 1932 byl ohlášen vznik nového oddělení s názvem Sekce pro výtvarné umění (Sektion für bildende Kunst).[2]
Mezi hlavní cíle sekce patřily: podpora svobodně tvořících umělců, podpora umění, získání příznivců, sběratelů a finanční podpory, pořádání výstav, nakupovat pro muzeum výtvarná díla s cílem vytvořit sbírku moderního umění. Na začátku svého působení, v roce 1934, měla sekce 65 členů. Jednalo se převážně o významné osobnosti města, jakými byli např. Herman Flügel, obchodník, Ludwig Seiche, bankovní ředitel, Karl Ettinger, ředitel divadla, také výtvarníci, jako Rudolf Jakubek, Ottomar Laube a mnoho dalších.[2]
Za necelých šest let existence sekce evidovala 300 členů. Sekce pro výtvarné umění v nově zřízené Kunsthalle v budově v Kapelní ulici každý rok nabídla tři výstavy. Výstavy byly spojené s prodejem uměleckých děl s cílem získat peníze na podporu umělců a další činnost. Do muzejních sbírek bylo zakoupeno 30 olejomaleb, 33 plastik, 5 akvarelů a 270 grafických listů.[3]
Kurátorská činnost
Emma Meisel neúnavně pokračovala v osvětové činnosti. Připravovala a plánovala výstavy, celkem jich bylo do roku 1938 osmnáct. Byla ve styku s umělci i podobnými spolky z regionu i z Prahy, psala články, věnovala se komentovaným prohlídkám. Sama byla sběratelkou grafiky a vlastnila soukromou sbírku. Část její sbírky se po konfiskaci ocitla v teplickém muzeu. Celkem 163 kreseb od 30 autorů. Teprve po roce 1989 se tyto předměty začaly zpracovávat a byla objevena a zpracována další díla německých a židovských autorů.[4]
Zánik Sekce pro výtvarné umění
O soukromém životě Emmy Meisel je zatím málo informací. V roce 1938 činnost Sekce a výstavy ustaly z důvodů změny politického prostředí a nakonec i anexe Sudet znamenala zhoršení postavení Židů, kterých bylo mezi členy Sekce celá třetina. Sama Emma Meisel byla už na začátku roku 1938 obviněna ze špatného hospodaření a na podzim roku 1938 Sekce zanikla.[4] Sbírka Sekce zůstala muzeu. Některé kresby a obrazy jsou unikátními díly. Pro tuto sbírku i ostatní dochovaná díla to bylo štěstí. V Říši bylo moderní umění zavrhováno jako tzv. Entartete Kunst, díla byla ničena a odsuzována.
Velmi brzy, už 13. července 1942, byla Emma Meisel povolána do transportu do koncentračního tábora, nejprve do Terezína a 7. října 1942 následně zahynula v Osvětimi, jak vyplývá z databáze obětí Šoa, muzea Jad vašem.
Odkazy
Reference
- ↑ a b c CHLEBORÁDOVÁ, Bohuslava. Umění v nouzi !? - Kunst in not !?. 1. vyd. Teplice: Regionální muzeum v Teplicích, 2020. 160 s. ISBN 978-80-85321-90-6.
- ↑ a b Umění v nouzi!? Sekce pro výtvarné uměni Muzejní společnosti Teplice-Šanov 1932-1938 = Kunst in Not!? : Sektion für bildende Kunst der Museums-Gesellschaft Teplitz-Schönau 1932-1938. 1. vyd. Teplice: [s.n.] 160 s. ISBN 978-80-85321-90-6, ISBN 80-85321-90-4. OCLC 1252057987
- ↑ Muzeum Teplice - Archiv - 2014 - Akce 2014. www.muzeum-teplice.cz [online]. [cit. 2023-02-14]. Dostupné online.
- ↑ a b BOUŠKOVÁ, Pavlína. Židovské osobnosti teplicka. 1. vyd. Teplice: ULPAN, Teplice, 2019. 227186 s. ISBN 978-80-270-6981-1. S. 186.
Literatura
- BOUŠKOVÁ, Pavlína. Židovské osobnosti teplicka. 1. vyd. Teplice: Ulpan, spolek, 2019. 227 s. ISBN 978-80-85321-90-6.
- CHLEBORÁDOVÁ Bohuslava. Umění v nouzi !?- Kunst in Not !? 1. vyd. Regionální muzeum v Teplicích, 2020, ISBN 978-80-85321-90-6
Externí odkazy
- https://www.muzeum-teplice.cz/vystavy-2020/1085.umeni-v-nouzi-kunst-in-not-sekce-pro-vytvarne-umeni-pri-muzejni-spolecnosti-teplice-sanov-1932-38/
- https://plus.rozhlas.cz/teplicka-vytvarna-sekce-zapomenuty-umelecky-zivot-mezivalecneho-ceskoslovenska-8725396
- https://zamek-teplice.cz/cz/aktuality/publikace-umeni-v-nouzi
- https://www.muzeum-teplice.cz/akce-2014/517.prednaska-ztracena-minulost/