Cordenons
Cordenons | |
---|---|
![]() Městský úřad | |
Poloha | |
Souřadnice | 45°59′ s. š., 12°42′ v. d. |
Nadmořská výška | 44 m n. m. |
Časové pásmo | UTC+01:00 (standardní čas) UTC+02:00 (letní čas) |
Stát | Itálie![]() |
Autonomní region | Furlansko-Julské Benátsko |
Územní spolek obcí | Noncello |
![]() ![]() Cordenons | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 38,21 km² |
Počet obyvatel | 17 732 (10.6.2023) |
Správa | |
Starosta | Andrea Delle Vedove |
Oficiální web | www |
Telefonní předvolba | 0434 |
PSČ | 33084 |
Označení vozidel | PN |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Pordenone je italské město antického původu v decentralizované provincii Pordenone regionu Furlansko-Julské Benátsko. V roce 2022 zde žilo přes 17 000 obyvatel.
Poloha
Město leží v severozápadní části provincie, v údolí Benátska, jižně od benátských Alp a severně od Pordenone. Kromě historického centra jsou k němu připojeny obce Nogaredo, Pasch, Tramit, Sclavons, Piazza a Villa d’Arco.
Sousední obce jsou: Pordenone, San Giorgio della Richinvelda, San Quirino, Vivaro a Zoppola.
Historie
Lokalita byla osídlena kolem roku 1000 př. n. l., kdy se sem přistěhovali Venetové a mezi léty 800-700 př. n. l. následovali Keltové, spojení komunit obou etnik vytvořilo první obyvatelstvo oblasti. S příchodem Římanů se oblast stala římskou provincií. Ti vybudovali pro obchodní účely silnici Postumia a na její obranu několik strážních stanic: Cordenons se vyvinulo z jedné z nich. V následujících stoletích byla oblast vystavena nájezdům Vizigótů (401-408 n. l.), Hunů (452 n. l.) a Langobardů (568 n. l.), za langobardských králů cordenonští přijali křesťanství.
Pojmenování obce Cordenons je zkratkou dvou slov, poprvé bylo písemně uvedeno 5. května 897 v diplomu italského krále Berengara I. jako Cortes Naonis, Dvory (u) řeky Naonis. Název neodkazuje na přesné místo, ale na větší území pod vládou Svaté říše římské. Nájezdy Maďarů v 10. století byly katastrofální, ale neznamenaly konec obce, protože se v roce 1029 stala panstvím Oty Bavorského (ze Scheyern) a později i Habsburků. V roce 1500 byla oblast dobyta Benátčany a začleněna do Benátské republiky.
S napoleonskými válkami Cordenons získalo autonomii a po zániku Benátské republiky se stalo územím Rakouské říše až do roku 1866, kdy bylo připojeno k Italskému království. Po druhé světové válce bylo Cordenons oceněno bronzovou vojenskou medailí za podporu partyzánského odboje.
Obyvatelstvo
Město je také transitní ubytovnou dělníků přicházejících za prací do Pordenone a dalších měst severní Itálie. K 31. prosinci 2015 to byli hlavně Rumuni (404), Albánci (156), Afričané z Ghany (96) a Maroka (69), Moldavané (57), Makedonci (48) a Ukrajinci.
Ekonomika
Vyyrábí se zde tiskový i umělecký papír (mezinárodní papírna MyCordenons), dále hedvábí a bavlna (Mako). Na rozvoji turistického ruchu se podílí proslulé vinice v okolí, pořádají se do nich okružní výlety.
Památky
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Cordenons_001.jpg/180px-Cordenons_001.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/92/Monumento_ai_Caduti_Cordenons_-_panoramio.jpg/160px-Monumento_ai_Caduti_Cordenons_-_panoramio.jpg)
- Kostel Panny Marie Sněžné (Il Duomo Santa Maria Maggiore), na základech středověkého původu vystavěn ve dvou etapáchː barokní roku 1778 a novoklasicistní do roku 1836; cennou barokní pietu ze 17. století vytvořil Giuseppe Bernardi; volně stojící stylově benátská kampanila byla dokončena roku 1908 a je vysoká 71 metrů. Kostel se tradičně nazývá dómem, ale je pouze farní, patří do diecéze Concordia-Pordenone[1]. Svatými patrony města jsou apoštol Petr (svátek se slaví 29. června) a Panna Maria (Santa Maria Bambina), jejíž svátek se slaví o víkendu kolem 8. září.
- Starý kostel sv. Petra (Antica chiesa Petri apostoli), bazilika v městské čtvrti Sclavons
- Kostel sv. Jakuba apoštola (Chiesa San Giacomo Apostolo), gotický chrám s freskami z 15. století
- Villa Badini Pasqualini - vila ve stylu benátského baroka ze 2. poloviny 17. století
- Pomník vojákům padlým v první světové válce, doplněný o pamětní desku obětí z let 1935, 1940-1945
- V okolíː Obytná věž hradu Torre
Sport
- Fotbalový klub A. C. Cordenonese 3S hraje v italské lize.
- Mezinárodní tenisový turnaj Internazionali di Tennis del Friuli Venezia Giulia se pořádá od roku 2004 jako mužský challenger i ženský ITF turnaj.
Reference
- ↑ Popis kostela na webu kultury okresu Pordenone
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Cordenons na anglické Wikipedii.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Cordenons na Wikimedia Commons
- Oficiální stránky (italsky)
- (italsky) www.comune.cordenons.pn.it
- neos1.fortunecity.com
- (italsky) rete.comuni-italiani.it
Obce v autonomním regionu Furlansko-Julské Benátsko | |
---|---|
obce v bývalé provinicii Terst | |
obce v bývalé provincii Pordenone | Andreis • Arba • Arzene • Aviano • Azzano Decimo • Barcis • Brugnera • Budoia • Caneva • Casarsa della Delizia • Castelnovo del Friuli • Cavasso Nuovo • Chions • Cimolais • Claut • Clauzetto • Cordenons • Cordovado • Erto e Casso • Fanna • Fiume Veneto • Fontanafredda • Frisanco • Maniago • Meduno • Montereale Valcellina • Morsano al Tagliamento • Pasiano di Pordenone • Pinzano al Tagliamento • Polcenigo • Porcia • Pordenone • Prata di Pordenone • Pravisdomini • Roveredo in Piano • Sacile • San Giorgio della Richinvelda • San Martino al Tagliamento • San Quirino • Sequals • Sesto al Reghena • San Vito al Tagliamento • Spilimbergo • Tramonti di Sopra • Tramonti di Sotto • Travesio • Vajont • Valvasone • Vito d'Asio • Vivaro • Zoppola |
obce v bývalé provinicii Udine | Aiello del Friuli • Amaro • Ampezzo • Aquileia • Arta Terme • Artegna • Attimis • Bagnaria Arsa • Basiliano • Bertiolo • Bicinicco • Bordano • Buja • Buttrio • Camino al Tagliamento • Campoformido • Campolongo al Torre • Carlino • Cassacco • Castions di Strada • Cavazzo Carnico • Cercivento • Cervignano del Friuli • Chiopris-Viscone • Chiusaforte • Cividale del Friuli • Codroipo • Colloredo di Monte Albano • Comeglians • Corno di Rosazzo • Coseano • Dignano • Dogna • Drenchia • Enemonzo • Faedis • Fagagna • Fiumicello • Flaibano • Forgaria nel Friuli • Forni Avoltri • Forni di Sopra • Forni di Sotto • Gemona del Friuli • Gonars • Grimacco • Latisana • Lauco • Lestizza • Lignano Sabbiadoro • Ligosullo • Lusevera • Magnano in Riviera • Majano • Malborghetto Valbruna • Manzano • Marano Lagunare • Martignacco • Mereto di Tomba • Moggio Udinese • Moimacco • Montenars • Mortegliano • Moruzzo • Muzzana del Turgnano • Nimis • Osoppo • Ovaro • Pagnacco • Palazzolo dello Stella • Palmanova • Paluzza • Pasian di Prato • Paularo • Pavia di Udine • Pocenia • Pontebba • Porpetto • Povoletto • Pozzuolo del Friuli • Pradamano • Prato Carnico • Precenicco • Premariacco • Preone • Prepotto • Pulfero • Ragogna • Ravascletto • Raveo • Reana del Rojale • Remanzacco • Resia • Resiutta • Rigolato • Rive d'Arcano • Rivignano • Ronchis • Ruda • San Daniele del Friuli • San Giorgio di Nogaro • San Giovanni al Natisone • San Leonardo • San Pietro al Natisone • San Vito al Torre • San Vito di Fagagna • Santa Maria la Longa • Sauris • Savogna di Cividale • Sedegliano • Socchieve • Stregna • Sutrio • Taipana • Talmassons • Tapogliano • Tarcento • Tarvisio • Tavagnacco • Teor • Terzo d'Aquileia • Tolmezzo • Torreano • Torviscosa • Trasaghis • Treppo Carnico • Treppo Grande • Tricesimo • Trivignano Udinese • Udine • Varmo • Venzone • Verzegnis • Villa Santina • Villa Vicentina • Visco • Zuglio |
obce v bývalé provinicii Gorizia | Capriva del Friuli • Cormons • Doberdò del Lago • Dolegna del Collio • Farra d'Isonzo • Fogliano Redipuglia • Gorice • Gradisca d'Isonzo • Grado • Mariano del Friuli • Medea • Monfalcone • Moraro • Mossa • Romans d'Isonzo • Ronchi dei Legionari • Sagrado • San Canzian d'Isonzo • San Floriano del Collio • San Lorenzo Isontino • San Pier d'Isonzo • Savogna d'Isonzo • Staranzano • Turriaco • Villesse |