Bimetalismus
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/93/France%2C_20_francs_1851_and_5_francs_1850%2C_Second_Republic.jpg/260px-France%2C_20_francs_1851_and_5_francs_1850%2C_Second_Republic.jpg)
Bimetalismus je v ekonomii měnový standard při kterém hodnota měnové jednotky je vyjádřena definovaným množstvím a ryzostí jednoho ze dvou měnových kovů (obvykle zlata a stříbra). Poměr hodnot těchto dvou kovů je pevně stanoven.[1][2] Další měnové standardy jsou monometalismus, kdy je hodnota měnové jednotky vyjádřena množstvím a ryzostí jednoho kovu (obvykle zlata nebo stříbra),[2][3] a trimetalismus, kdy jsou používány tři kovy (např. zlato, stříbro a měď).[3]
Pro vědecké účely se někdy rozlišuje „pravý“ bimetalismus, kdy je garantováno, že jak zlaté, tak stříbrné peníze jsou zákonným platidlem v neomezeném množství a že zlato a stříbro jsou přijímány k ražbě mincí vládními mincovnami v neomezeném množství.[4] To jej odlišuje od „částečného standardního“ bimetalismu, kde jsou zákonným platidlem mince z obou měnových kovů, ale pouze jedny jsou neomezeně raženy (např. peníze Francie, Německa a Spojených států po roce 1873), a od „obchodního“ bimetalismu, kde jsou volně raženy mince z obou kovů, ale pouze jedny jsou zákonným platidlem a druhé se používají jako „obchodní peníze“ (např. většina peněz v západní Evropě od 13. do 18. století). Ekonomové dále rozlišují právní bimetalismus, kdy jsou směnný poměr mezi měnovými kovy a další podmínky dány zákonem, a de facto bimetalismus, kdy systém funguje bez zásahu státní autority.
V ekonomické historii se největší diskuze o užívání bimetalismu vedly ve Spojených státech koncem 19. století, neboť ty disponovaly v té době velkými zdroji jak zlata, tak stříbra.
Tento měnový systém může být nestabilní, často přechází v monometalismus.[4] Vzhledem ke kolísání tržní ceny používaných kovů, kov s tržní hodnotou vyšší než jeho hodnota v měně je častěji používán jako kov a je stahován z oběhu jako měna (Greshamův zákon). Ve Spojených státech se toto se přihodilo v průběhu 19. století a z oficiálního bimetalického standardu se stal fakticky stříbrný standard.[zdroj?] Na druhou stranu v Latinské monetární unii při poklesu ceny stříbra obchodníci preferovali platbu ve zlatých mincích a systém de-facto přešel na zlatý standard.[5]
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Bimetalism na anglické Wikipedii.
- ↑ Bimetalismus. numismatika-ostrava.cz [online]. Numismatika Ostrava [cit. 2024-07-19]. Dostupné online.
- ↑ a b VON MISES, Ludwig. Lidské jednání: Pojednání o ekonomii. Praha: Liberální institut, 2006. xxviii + 962 s. Dostupné online. ISBN 80-86389-45-6. Kapitola Slovník pojmů k Lidskému jednání, s. 858.
- ↑ a b Monometalismus. numismatika-ostrava.cz [online]. Numismatika Ostrava [cit. 2024-07-19]. Dostupné online.
- ↑ GRUBER, Josef. Stříbro. Obzor národohospodářský. 1917, roč. XXII, s. 438–445, 469-482. Dostupné online.
- ↑ WILLIS, Henry Parker. A history of the Latin Monetary Union; a study of international monetary action. Svazek V. Chicago: Univ. of Chicago Press, 1901. 332 s. (Economic Studies of The University of Chicago). Dostupné online. S. 266.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Bimetalismus na Wikimedia Commons
Slovníkové heslo bimetalismus ve Wikislovníku
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |