Alfred Baštýř
Alfred Baštýř | |
---|---|
![]() | |
Narození | 1. května 1865 Kardašova Řečice |
Úmrtí | 21. srpna 1942 (ve věku 77 let) Terezín |
Alma mater | Filozofická fakulta Univerzity Karlovy 1. lékařská fakulta Univerzity Karlovy |
Povolání | lékař, stomatolog, fotograf, filmař a herec |
Rodiče | Moric Baštýř |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Alfred Baštýř (pseudonym Alfred Abatýr, 1. května 1865 Kardašova Řečice – 21. srpna 1942 koncentrační tábor Terezín)[1] byl český herec a filmový činitel, fotograf židovského původu, původním povoláním zubař.[2][3]
Život
Mládí a studium
Narodil se 1. května 1865 v Kardašově Řečici. Jeho otec byl Moses Baštýř, první docent zubního lékařství na Karlo-Ferdinandově univerzitě a člen českého židovského hnutí. I když od malička tíhl k umění, vydal se ve stopách otce a vystudoval medicínu v Praze. Následně pracoval jako zubní lékař, jehož služby využívali hlavně bohatší klienti, jako třeba velvyslanci. Díky tomu si našel cestu zpátky k umění, skupoval nejrůznější umělecká díla, začal fotit a zapojoval se i do výroby mnoha přístrojů.
Filmařem
Ve světě české kinematografie začal být Baštýř významnější postavou od 20. let 20. století. V roce 1921 stál při vzniku produkční a distribuční filmové společnosti Kalosfilm, ta ale fungovala pouze 5 let. V letech 1921 byl také předsedou Organizace českého filmového herectva, v letech 1922 až 1924 zastával funkci místopředsedy Filmové rady československé a roku 1927 se připojil ke Svazu filmových výroben československých. Ve filmu se angažoval hojně i jako herec, mezi lety 1921 až 1938 ho bylo možné spatřit v desítkách filmů. Mezi nejznámější snímky patří například Panenka (1938), Svět patří nám (1937), Láska a lidé (1937) nebo Batalion (1937). Někdy vystupoval i pod pseudonymem Alfred Abýr.
Radioamatérem
Baštýř se nečinil pouze u filmu, ale i v radiu. Roku 1925 se podílel na vzniku Československého radiosvazu, v letech 1927 až 1929 působil rovněž jako jeho předseda. Podílel se rovněž na chodu Československého radioklubu. Několik let byl také redaktorem časopisu Radio Revue a věstníku Československého Radiosvěta.
Vynálezcem
Angažoval se i u řady vynálezů. Jeho vynálezy většinou souvisely s filmem, ale vynalezl i praktické předměty.[4]
Zednářem až do konce
Když mu bylo šestnáct let, stal se členem zednářské lóže, kde se angažoval po celý svůj život. Avšak po vzniku Protektorátu Čechy a Morava se začal jeho život převracet naruby. Baštýřovo psychické zdraví se prudce zhoršovalo, až byl umístěn do psychiatrické léčebny v Bohnicích. Stal se terčem fašistů kvůli svému židovskému původu a členství u svobodných zednářů. Byl tedy z nemocnice deportován do koncentračního tábora v Terezíně, kde 21. srpna 1942 zemřel.
Odkazy
Reference
- ↑ Alfred Baštýř | Databáze obětí | Holocaust. www.holocaust.cz [online]. [cit. 2021-06-22]. Dostupné online.
- ↑ Alfred Baštýř - Kultura.cz. www.kultura.cz [online]. [cit. 2021-06-22]. Dostupné online.
- ↑ BAŠTÝŘ Alfred 1.5.1865-21.8.1942 – Personal. biography.hiu.cas.cz [online]. [cit. 2021-06-22]. Dostupné online.
- ↑ Baštýř Alfred (1. 5. 1865 – 21. 8. 1942) [online]. Praha: Národní technické muzeum, Archiv pro dějiny techniky a průmysl, 2008 [cit. 2021-06-22]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2021-06-24.
Literatura
- Alfred Baštýř – Filmový přehled. Redirecting to https://www.filmovyprehled.cz/cs [online]. Copyright © [cit. 17.06.2021]. Dostupné z: https://www.filmovyprehled.cz/cs/person/28814/alfred-bastyr
- FIKEJZ, Miloš: Český film: herci a herečky. Díl 1. A–K, Praha 2006, s. 45, 56
- HAVELKA, Jiří: Kronika našeho filmu 1898 – 1965, Filmový ústav, Praha 1967, s. 41, 42, 45, 46
- BEDNAŘÍK, Karel: Arizace české kinematografie. Praha 2003, s. 126, 127
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Alfred Baštýř na Wikimedia Commons
- Alfred Baštýř v Česko-Slovenské filmové databázi
- Alfred Baštýř ve Filmovém přehledu
- Alfred Baštýř ve Filmové databázi